# data[].attributes.headline
Runolist (lat. Leontopodium)- u Hrvatskoj se nalazi na gorskim predjelima Dinarida i NP Risnjak. Vrsta obrašćuje pukotine. Biljka je trajnica koja se razmnožava sjemenom, ali se obnavlja i iz korijena. Zaštićena je Zakonom o zaštiti prirode izdanim 1952. godine. 

# data[].attributes.subject
Runolist (lat. Leontopodium)- u Hrvatskoj se nalazi na gorskim predjelima Dinarida i NP Risnjak. Vrsta obrašćuje pukotine. Biljka je trajnica koja se razmnožava sjemenom, ali se obnavlja i iz korijena. Zaštićena je Zakonom o zaštiti prirode izdanim 1952. godine. 

# data[].attributes.headline
 Močvarni plavac (Phengaris alcon alcon)- plava boja nalazi se samo na mužjaku, a ženka je potpuno smeđe boje. Oba krila s donje strane imaju mješavinu sive i smeđe boje ispunjenu malim krugovima. U Hrvatskoj se nalazi na popisu kritično ugroženih vrsta prema kriterijima Svjetske udruge za zaštitu prirode te ga možemo naći na području Plitvičkih jezera.

# data[].attributes.subject
 Močvarni plavac (Phengaris alcon alcon)- plava boja nalazi se samo na mužjaku, a ženka je potpuno smeđe boje. Oba krila s donje strane imaju mješavinu sive i smeđe boje ispunjenu malim krugovima. U Hrvatskoj se nalazi na popisu kritično ugroženih vrsta prema kriterijima Svjetske udruge za zaštitu prirode te ga možemo naći na području Plitvičkih jezera.

# data[].attributes.headline
Čovječja ribica (Proteus anguinus) endem je dinarskog krša.  U Nacionalnom parku Krka obitava u četiri speleološka objekta. Živi u podzemnim mirnim vodama bogatim kisikom i s niskom temperaturom. Tijelo joj je duguljasto, bijele boje bez pigmenta. Oči su zakržljale i skrivene pod kožom. Noge su  kratke i tanke. Na spljoštenom repu uočljiva je kožna peraja. Dugačka je od 25 do 30 cm, a mužjaci su manji od ženki.

# data[].attributes.subject
Čovječja ribica (Proteus anguinus) endem je dinarskog krša.  U Nacionalnom parku Krka obitava u četiri speleološka objekta. Živi u podzemnim mirnim vodama bogatim kisikom i s niskom temperaturom. Tijelo joj je duguljasto, bijele boje bez pigmenta. Oči su zakržljale i skrivene pod kožom. Noge su  kratke i tanke. Na spljoštenom repu uočljiva je kožna peraja. Dugačka je od 25 do 30 cm, a mužjaci su manji od ženki.

# data[].attributes.headline
Crna poljarica (Hierophis viridiflavus carbonarius)-zmija okruglih zjenica i glatkih sjajnih ljuski. Žuto-zelene je boje ali s mnogo nepravilno raspoređenih tamnijih ljuski, posebice na prednjem dijelu tijela. Zbog brojnih tamnih ljuski doima se crna. Živi u suhim šumama, livadama, makiji i  kamenjarima na Brijunima.

# data[].attributes.subject
Crna poljarica (Hierophis viridiflavus carbonarius)-zmija okruglih zjenica i glatkih sjajnih ljuski. Žuto-zelene je boje ali s mnogo nepravilno raspoređenih tamnijih ljuski, posebice na prednjem dijelu tijela. Zbog brojnih tamnih ljuski doima se crna. Živi u suhim šumama, livadama, makiji i  kamenjarima na Brijunima.

# data[].attributes.body
Velebitska gušterica (Iberolacerta horvathi) obitava na stijenama, liticama i drugim kamenim podlogama na području Sjevernog Velebita. Vrlo je usko rasprostranjena, zabilježena je još u istočnim Alpama i na sjevernom dijelu Dinarida. Visokoplaninska je vrsta i živi na područjima do gornjeg ruba šumske vegetacije. Strogo je zaštićena.

# data[].attributes.headline
Hrvatska sibireja (Sibiraea altaiensis subsp. croatica) je u Hrvatskoj nađena samo na Velebitu. Listopadni je grm iz porodica ruža, a mali bijeli cvjetovi rastu u rahlim izduljenim cvatovima. Raste na kamenjaru. U Hrvatskoj je strogo zaštićena i nalazi se na Crvenom popisu ugroženih biljaka Hrvatske.

# data[].attributes.subject
Hrvatska sibireja (Sibiraea altaiensis subsp. croatica) je u Hrvatskoj nađena samo na Velebitu. Listopadni je grm iz porodica ruža, a mali bijeli cvjetovi rastu u rahlim izduljenim cvatovima. Raste na kamenjaru. U Hrvatskoj je strogo zaštićena i nalazi se na Crvenom popisu ugroženih biljaka Hrvatske.

# data[].attributes.body
Zlatna jezičnica (Ligularia sibirica) je trajnica visine oko 2m. Stabljika je ravna i nerazgranjena. Donji su listovi na dugoj peteljci, sjajni, srcoliki i veliki. Na vrhu stabljike je veliki broj zlatnožutih cvatova. Plod je kratka smeđa roška s bjelkastim papusom. NP Plitvička jezera su njeno jedino nalazište u Hrvatskoj.

# data[].attributes.headline
Hrast crnika (Quercus ilex)Vazdazeleno stablo visine do 25 m okruglaste ili jajolike krošnje. Na Brijunima su stabla ovoga hrasta prepoznatljiva po ravno „podšišanoj” kišobranastoj krošnji koja nastaje brstom divljači. Šume crnike s lovorom karakteristične su za područje istočnoga dijela otoka Veliki Brijun.

# data[].attributes.subject
Hrast crnika (Quercus ilex)Vazdazeleno stablo visine do 25 m okruglaste ili jajolike krošnje. Na Brijunima su stabla ovoga hrasta prepoznatljiva po ravno „podšišanoj” kišobranastoj krošnji koja nastaje brstom divljači. Šume crnike s lovorom karakteristične su za područje istočnoga dijela otoka Veliki Brijun.

# data[].attributes.body
https://www.parkovihrvatske.hr/parkovi

https://zastita-prirode.hr/zasticena-priroda/vrste-i-stanista/dubrovacka-zecina-snjeznobijela-kraljica-s-juga/

https://hr.wikipedia.org

https://zoo.hr

https://np-mljet.hr

https://www.uniline.hr/hrvatska/nacionalni_parkovi.php

# data[].attributes.headline
Dubrovačka zečina (lat. Centaurea ragusina) je hrvatska endemska biljka. Strogo je zaštićena. Raste u Dubrovačkom području te na otocima Kornati, Čiovu, Šolti, Braču, Hvaru, Visu, Palagruži, Lastovu, Mljetu... pa ju nalazimo u NP Kornati i NP Mljet. Snježno-bijele je boje, a stabljika je u gornjem dijelu bez listova. Ovojni listovi su blijedozeleni i bijelopustenasti s malenim smeđim ili crnim privjescima. Cvjetovi su sumporasto žute boje.

# data[].attributes.subject
Dubrovačka zečina (lat. Centaurea ragusina) je hrvatska endemska biljka. Strogo je zaštićena. Raste u Dubrovačkom području te na otocima Kornati, Čiovu, Šolti, Braču, Hvaru, Visu, Palagruži, Lastovu, Mljetu... pa ju nalazimo u NP Kornati i NP Mljet. Snježno-bijele je boje, a stabljika je u gornjem dijelu bez listova. Ovojni listovi su blijedozeleni i bijelopustenasti s malenim smeđim ili crnim privjescima. Cvjetovi su sumporasto žute boje.

# data[].attributes.headline
Suri orao (Aquila chrysaetos)- vrsta orla koji je velik 1 m i težak 2,5 do 7 kg. Pripada orlovima u porodici jastrebova i ugrožena je vrsta u Hrvatskoj. Odrasli suri orao ima tijelo pokriveno tamnosmeđim perjem, glavu s oštrim i snažnim kljunom. Živi u gorskim područjima, priobalju i NP Paklenica.

# data[].attributes.subject
Suri orao (Aquila chrysaetos)- vrsta orla koji je velik 1 m i težak 2,5 do 7 kg. Pripada orlovima u porodici jastrebova i ugrožena je vrsta u Hrvatskoj. Odrasli suri orao ima tijelo pokriveno tamnosmeđim perjem, glavu s oštrim i snažnim kljunom. Živi u gorskim područjima, priobalju i NP Paklenica.