# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Készítsük el akár a tanya összes lakóját WC papír gurigákból!

Szükséges hozzá: papír gurigák, színes festék, fehér és színes papír, ragasztó, és egy fekete filc szükséges. Jó alkotást!

Képek: Pinterest

# data[].attributes.attachment_link.description
Készítsük el akár a tanya összes lakóját WC papír gurigákból! Szükséges hozzá: papír gurigák, színes festék, fehér és színes papír, ragasztó, és egy fekete filc szükséges. Jó alkotást! Képek: Pinterest

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Készítsen feladatokat gyorsan, egyszerűen

# data[].attributes.attachment_link.title
Közlekedési eszközök /szerző: Zombori Emőke/

# data[].attributes.attachment_link.description
Párosító - Érintse meg a megfelelő párokat, addig, míg el nem fogynak

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Készítsen feladatokat gyorsan, egyszerűen

# data[].attributes.attachment_link.title
Hány gyermek utazik a buszon? 1-6 /szerző: Zombori Emőke/

# data[].attributes.attachment_link.description
Párosító - Érintse meg a megfelelő párokat, addig, míg el nem fogynak

# data[].attributes.headline
KEDVELT DALOCSKA: Megy a gőzös, megy a gőzös..

# data[].attributes.subject
KEDVELT DALOCSKA: Megy a gőzös, megy a gőzös..

# data[].attributes.body
Énekeljétek együtt 3-4-szer (egyikőtök akár a kalauz is lehet, és lekezelheti a jegyeket éneklés előtt).

# data[].attributes.body
Hallgassátok, majd énekeljétek.

# data[].attributes.body
Tojástartónk is van,ugye?

# data[].attributes.body
Ismét a jó öreg guriga

# data[].attributes.body
A "Nándi Mese"többi részét is javaslom

# data[].attributes.body
Nem pillangó, mégis száll,
Szárnya van, de nem madár.
Melyik járműre gondoltam?
(repülő)

# data[].attributes.body
Mit kell tenni a kereszteződésnél, az úttest előtt?

„Amikor a lámpa piros,
Kocsi útra lépni tilos.
Hogyha sárga, tessék várni,
Zöldön lehet átsétálni.”

# data[].attributes.body
ZENEHALLGATÁS
Hallgassátok együtt ezt az aranyos dalt:)

# data[].attributes.attachment_link.title
Bicikli dal - FÜLEMÜLE ZENEKAR - Gyerekeknek , gyerekdal , közlekedés , gyerekzene

# data[].attributes.body
Wc papír guriga újrahasznosítása

# data[].attributes.body
Wc papír guriga újrahasznosítása

# data[].attributes.headline
CSOPORTOSÍTSUK A JÁTÉKOK KÖZÜL A KÖZLEKEDÉSI ESZKÖZÖKET KÜLÖNBÖZŐ SZEMPONTOK SZERINT

# data[].attributes.subject
CSOPORTOSÍTSUK A JÁTÉKOK KÖZÜL A KÖZLEKEDÉSI ESZKÖZÖKET KÜLÖNBÖZŐ SZEMPONTOK SZERINT

# data[].attributes.body
-Szín szerint(csatolva egy ötlet)
-Méret szerint
-Melyik hol közlekedik(szárazföldön,vízen,levegőben)

# data[].attributes.body
Akár gyalogosan,akár autóval közlekedünk

# data[].attributes.body
Piros autó nagyon szalad.
Piros autó, mint a pipacs.
Piros autó ipiapacs,
Megláttam a rendszámodat!

# data[].attributes.body
Álmomban hol jártam?
Erdőben. S mit láttam?
Két nyulat, két szarkát,
kop-kop-kop, víg harkályt.

A nyulak füleltek,
két lábra leültek.
A szarkák csörögtek,
csörögve pöröltek.

A harkály, kop-kop-kop,
koppantott egy nagyot.
Elillant az álmom,
még most is sajnálom.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Készítsen feladatokat gyorsan, egyszerűen

# data[].attributes.attachment_link.title
Madarak és árnyékok /szerző: Zombori Emőke/

# data[].attributes.attachment_link.description
Párosító - Érintse meg a megfelelő párokat, addig, míg el nem fogynak

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Hortobágyi Madárpark - Madárkórház Alapítvány

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Az erdők, parkok és ligetek jellemző madara a szépen flótázó sárgarigó vagy népies nevén: aranymálinkó.

A sárgarigó (Oriolus oriolus) a madarak osztályának verébalakúak (Passeriformes) rendjébe és a sárgarigófélék (Oriolidae) családjába tartozó faj. Egész Európában és Nyugat-Ázsiában előfordul. A természetes élőhelye, ligetekben, ártéri erdőkben, parkokban és kultúrtájakon van.

Testhossza 24 centiméter, szárnyfesztávolsága 44-47 centiméter, testtömege 56-79 gramm. Csőre vörös, szárnya, farka vége fekete, a hím testének többi része aranysárga, a tojó alul szürkés, finoman mintázott. Az öreg tojók torka és hasa fehér, csak a testoldal sárga, szárnyuk fakóbb fekete. A fiókák a tojóhoz hasonlítanak. A fiatal madarak melle és testoldala csíkozott, testükön a sárgászöld szín dominál. Élénk színezetük ellenére a lombkoronában nem könnyű észrevenni őket. A hímek jellegzetes flótázó énekéről (a népnyelv szerint "huncut a bíró") vagy éles kiáltásuk ("ksréék") nyomán szerezhetünk tudomást róluk.

Nem akarsz lemaradni további videóinkról? Iratkozz fel youtube-csatornánkra!

Mindig igyekszik észrevétlen maradni. Óvatos, vad és nyugtalan madár. Fajtársaival állandóan marakodik és kergetődzik, de más madarakkal is. A rovarokat, főleg hernyókat, lepkéket fogyaszt, gyümölcsérés idején a cseresznyét és a bogyókat pusztítja. A rovarok fogyasztásával hasznot hajt. Trópusi rokonai között nektárfogyasztók is vannak.

A sárgarigó kedveli az ember közelségét, így megtelepszik városi parkokban, a falvak gyümölcsöskertjeiben, alföldi, dombvidéki és hegylábi szőlőkben, alföldi tanyák fás ligeteiben, fasorokban, facsoportokban.

Az emberi településektől távolabb is azokat az élőhelyeket részesíti előnyben, amelyek emberi beavatkozás nyomán jöttek létre. Gyakori fészkelő-helyei az alföldi akácosok, s talán a sárgarigó az egyedüli madár, amely jól érzi magát a más fajok számára alkalmatlan telepített nyárasokban is.

Legkorábban május 17-én találták teljes fészekalját, rendszerint azonban csak május utolsó harmadában kezd fészkeléshez. A sárgarigó költési ideje július közepéig tart. Évente egyszer költ. Pótköltése ritkán fordul elő.

Kosárszerű fészkét mesterien szövi lombos fák ágvillájába. A csak a peremet erősíti az ágvillába, fészek egésze az ág alatt található. Fészkét fűből építi, de gyakran felhasználja a szőlőkötözéshez használt műanyag rafiát (tejeszacskó-csíkot) is.

A sárgarigó fészekalja rendszerint 4, ritkábban 3 vagy 5 tojásból áll. Harminckét vizsgált hazai fészekaljából 25 négyes, 5 hármas és 2 ötös volt. 14-15 napig kotlik. A kotlásban a hím és a tojó is részt vesz. A kikelésükkor a majdnem teljesen csupasz és vak fiókákat a szülőpár együtt táplálja, bár a fiókák etetésében a hím kisebb szerepet vállal. A fiatalok 14-15 napos korukban hagyják el a fészket.

Rendszeres fészkelő, a Kárpát-medencébe a vonuló madarak közül legutolsóként. Tavasszal csak a fák teljes kilombosodása után, április utolsó napjaiban vagy május elején érkezik. Ősszel szeptember 10-e táján láthatjuk az utolsó példányokat.

Hosszútávú vonuló, az év nagyobb részét Afrikában tölti, még Madagaszkárra is eljut.

A hazai gyűrűs példányok legtöbbjét (10 példányt) Görögországból jelentették vissza, valamennyit az őszi vonulási időből. A tavaszi visszajelentések (Tunézia, Szicília és az Appennini-fél-sziget) arról tanúskodnak, hogy más útvonalon érkezik, mint amin elvonult.

Magyarországon védett fajnak számít, pénzbeli értéke 25 000 Ft.

# data[].attributes.attachment_link.description
Az erdők, parkok és ligetek jellemző madara a szépen flótázó sárgarigó vagy népies nevén: aranymálinkó. A sárgarigó (Oriolus oriolus) a madarak osztályának verébalakúak (Passeriformes) rendjébe és a sárgarigófélék (Oriolidae) családjába tartozó faj. Egész Európában és Nyugat-Ázsiában előfordul. A természetes élőhelye, ligetekben, ártéri erdőkben, parkokban és kultúrtájakon van.

# data[].attributes.body
Sarkady Sándor: Édesanyám tulipánfa

# data[].attributes.body
Donászy Magda:Anyák napján

# data[].attributes.body
Ágh István: Virágosat álmodtam

# data[].attributes.body
Donászy Magda: Édesanyámnak

# data[].attributes.body
Móra Ferenc: Anyának

# data[].attributes.body
JÁTÉK!!!!

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Készítsen feladatokat gyorsan, egyszerűen

# data[].attributes.attachment_link.title
Anyák napi virágcsokor🌼🌷🌹Figyeld meg melyik virág hiányzik anya csokrából!👀

# data[].attributes.attachment_link.description
Tap the matching answer to eliminate it. Repeat until all answers are gone..

# data[].attributes.attachment_link.title
Erdő Ernő Bácsi meséi - Miért zöldek a levelek?

# data[].attributes.attachment_link.title
Erdő Ernő bácsi meséi - Mi történik tavasszal az erdőben?

# data[].attributes.attachment_link.title
Erdő Ernő Bácsi meséi - A fenyőfáknak miért nem hullik le télen a levele?

# data[].attributes.attachment_link.title
Erdő Ernő bácsi meséi -  Milyen ragadozók vannak az erdőben?

# data[].attributes.body
Gólya barkácsolása

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Hortobágyi Madárpark - Madárkórház Alapítvány

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A házi rozsdafarkú (Phoenicurus ochruros) a madarak osztályának a verébalakúak (Passeriformes) rendjéhez és a légykapófélék (Muscicapidae) családjához tartozó faj. Európa nagy részén, a Brit-szigeteken és Skandináviában csak délen fészkel. Ázsiában Kínáig, körülbelül a Sárga-folyóközépső lefolyásáig terjed költőterülete. Kis foltokban fészkel Északnyugat-Afrikában is.

Talán ennek a kis veréb méretű madárnak a neve a leginkább találó és lényegre törő a magyar nyelvben. Házi, mert szinte egész életét házak vagy épületek körül tölti. Háztetőn, kéményen, antennán, vagy más kiemelkedő ponton énekel. Költ kőbányákban, szőlőhegyeken, falvakban és városokban. Rozsdafarkú, mert már a fiataloknál is megfigyelhető az élénk rozsdavörös farok, de a hím és a tojó farka téli és nyári tollazatában is élénk rozsdavörös.

Nyáron a hím feje és melle matt fekete, háta sötétszürke, szárnyfoltja fehéres. Hasa világosabb szürke. Tollazata ősszel világosabb, szárnyfoltja alig látszik. A tojó tollazata barnásabb.

Az idős hím Európában koromfekete, feltűnő fehér szárnyfolttal, a fiatal, első nyarát élő hímnek nincs fehér szárnyfoltja, (némelyeken egy halvány, vékony csík látható). A teste színe változó, sokszor olyan szürkésbarna, mint a tojó, mások szürkésfeketék, mint az idős hím. Az első téli tojó feje és teste kormos barnásszürke, egyértelműen sötétebb a kerti rozsdafarkú tojónál.

Testhossza 13-14,5 centiméter, szárnyainak fesztávolsága 23-26 centiméter, farkhossza 13-19 centiméter, testtömege 13-19 gramm. Karcsú testű, egyenes tartású madár, rozsdavörös farkát sűrűn rezegteti. Elég félénk, ideges mozgású, táplálékát gyakran felröppenve szerzi meg.

Hangja: egyenes, kissé éles „fiszt" fütty, amelyet gyakran türelmetlenül ismételget. Ha nagyon izgatott finoman csetteg is hozzá: „fiszt, tek-tek-tek". Hangos énekével gyakran már az első hajnali fénysugarat üdvözli valamilyen magas vártáról. Éneke ált. 4 részből áll: néhány füttyel és azonos hangmagasságú trillával kezdődik, majd 2 mp-es szünet következik, azután egy furcsa, reszelős hang, majd néhány rövid füttyel fejezi be a strófát.

Ha nem akarsz lemaradni videóinkról, iratkozz fel youtube csatornánkra!

A költőhelyeken a hímek jelennek meg először és nyomban kialakítják a revíreket, tulajdonképpen területet foglalnak. Az öregebb példányok gyakran a korábbi fészkelő helyre térnek vissza. A tojók néhány nappal a hímek után érkeznek. Párba állás után ők választják ki a fészek helyét. Csak a tojó épít, fali üregbe, gerendára, üres füstifecske fészekbe, tág szájú mesterséges (C típus) odúba. A költést követő napokban a hím hordja a táplálékot, melyet a tojó etet meg a fiókákkal. Később már mindkét szülő etet, a legsűrűbben a kora reggeli és a késő délutáni órákban. Az 1-2 napos fiataloknak naponta 80-100, az 5-13 napos fiókáknak akár 380 alkalommal is visznek eleséget. A fészekalja általában öt tojásból áll, és kirepülésig fel is nevelik a kikelt fiókákat. A fiatalok 14-17 napos korukban hagyják el a fészket, ilyenkor szinte még alig tudnak repülni. Sokuk végzi a macskák prédájaként ebben az időszakban. Mivel nagy rovarpusztító és egy évben akár kétszer, háromszor is költhet, így érdemes megtelepíteni mesterséges odúval, vagy akár egy eresz alá szegelt deszkával a ház körül, mert nagyon hasznos segéd a kertben. A rovarok mellett ősszel már szívesen fogyasztja a megérett bodza termését is. Enyhe teleken akár át is telel, ilyenkor az áttelelő rovarokat, meg nem fagyott kisebb bogyókat fogyasztja.

Gyakran kiemelkedő ponton ülve les zsákmányára, de a talajon ugrálva is táplálkozik. Néha repülő rovarokat is fog. A Gellért-hegyen Schmidt Egon őszi időszakban gyakran látta, amint fatörzsekről kapták le az ott mászó rovarokat. A budapesti magas épületeken fészkelők az egész költési időszakban gyakran odafent tartózkodnak, az utcákra, terekre nem szállnak le. Zsákmányukat az épületeken, tetőteraszokon szerzik. A fiókák táplálását Dr. Rékási József Pannonhalmán vizsgálta. Az életkor növekedésével emelkedett a bogarak és csökkent a hártyásszárnyúak és a lepkék aránya. A 6-10 napos, első költésbeli fiókák táplálékát a vetési pattanóbogár, és az áprilisi cserebogár lárvája, valamint a mezei tücsök jellemezte. A 11-14 napos fiókák táplálékában a gabonafutrinka, a májusi cserebogár, a széles szipoly és a sároshátú bogár volt a leggyakoribb . Őszi vonulása idején a fekete bodza bogyóit fogyasztják, a novemberig maradó példányok gyakran a gyalogbodzára járnak. Balatonalmádi környékén 1988 novemberében a kanadai som termését fogyasztották.

Vonulás: Az első példányok csaknem mindig hímek, többnyire márciusban érkeznek vissza telelőhelyükről. Kedvező időjárás esetén a tavaszi vonulás korábban is kezdődhet. Az őszi vonulás ideje szeptember-október (november). Jellemző, hogy szeptember második felében a hímek újra énekelnek. Kis számban akadnak áttelelők is. A nálunk fészkelők feltehetőleg Dél-Európában telelnek.

A költőhelyeken először a hímek jelennek meg és nyomban kialakítják a revíreket. Az öregebb példányok gyakran a korábbi fészkelőhelyekre térnek vissza. A tojók gyakran néhány nappal a hímek után érkeznek. Párba állás után ők választják ki a fészek helyét. Csak a tojó épít, sziklafal alkalmas résébe, fali üregbe, gerendára, üres füstifecskefészekbe, tág szájú mesterséges fészekodúba. A viszonylag nagy fészek építése 6-8 napig tart. Anyaga növényi részek, fűszálak, gyökerek, a csészét tollakkal, szőr és gyapjúszálakkal béleli. Egy részletesebben megvizsgált áprilisi fészek 3-4 cm-es szőlővenyige darabkákból és annak háncsából, fehér libatop szárrészeiből, kukoricabajuszból, mohából, levelekből, damil- és lószőrszálakból, tollakból állt .

Ha tettszett, ossza meg másokkal is!

# data[].attributes.attachment_link.title
A hét madárdala: Házi rozsdafarkú - 2020.04.20

# data[].attributes.attachment_link.description
A házi rozsdafarkú (Phoenicurus ochruros) a madarak osztályának a verébalakúak (Passeriformes) rendjéhez és a légykapófélék (Muscicapidae) családjához tartozó faj. Európa nagy részén, a Brit-szigeteken és Skandináviában csak délen fészkel. Ázsiában Kínáig, körülbelül a Sárga-folyóközépső lefolyásáig terjed költőterülete. Kis foltokban fészkel Északnyugat-Afrikában is.

# data[].attributes.body
Föld napjára gyönyörű kis színezők!

# data[].attributes.attachment_link.description
Eigene kleine Projektoren aus Klopapierrollen! 🧻 🔦

Folge uns für mehr Basteln Ideen und Anleitungen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ugyan nem húsvéti tojások és egész biztos, hogy egyiket sem a nyuszi tojta, de ettől még gyönyörűek :)

Tojások sorban és balról jobbra:

búbosbanka (fotó: Bajor Zoltán)...
borzas gödény (fotó: Haraszthy László)
dankasirály (fotó: Orbán Zoltán)
ugartyúk (fotó: Széll Antal)
széncinege (fotó: Bajor Zoltán)
feketerigó (fotó: Gregus Zsolt)
kék cinege (fotó: Bajor Zoltán)
meggyvágó (fotó: ifj. Vasuta Gábor)
mezei veréb (fotó: Bajor Zoltán)
fehér gólya (fotó: Orbán Zoltán)
tövisszúró gébics (fotó: Deák Józsefné)
harris (fotó: Viszló Levente)
kék vércse (fotó: Máté Bence)
hamvas rétihéja (fotó: Fatér Imre)
vörös vércse (fotó: Orbán Zoltán)
szürke légykapó (fotó: Borbély Tamás)

Kellemes Húsvéti Ünnepeket kívánunk

(Forrás: MME)

(VP)

# data[].attributes.attachment_link.description
Ugyan nem húsvéti tojások és egész biztos, hogy egyiket sem a nyuszi tojta, de ettől még gyönyörűek :) Tojások sorban és balról jobbra: búbosbanka (fotó: Bajor Zoltán)... borzas gödény (fotó: Haraszthy László) dankasirály (fotó: Orbán Zoltán) ugartyúk (fotó: Széll Antal) széncinege (fotó: Bajor Zoltán) feketerigó (fotó: Gregus Zsolt) kék cinege (fotó: Bajor Zoltán) meggyvágó (fotó: ifj.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Fehér Holló Vadmentő Alapítvány és Természetvédelmi Mentőközpont

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nekünk nagyon hiányoznak az egész napos erdei séták, kirándulások. A tavaszi szünetben a gemenci erdőbe szerettünk volna újra ellátogatni, rengeteg tervünk volt, hogy merre kiránduljunk. Ezekkel a filmekkel és webkamerákkal egy kicsit „kimozdulhatunk" kedvenc helyeinkre.
3 természetfilm elérhető online a készítők jóvoltából Gólya les Gemencen
A Gemenc Zrt., a Duna-Dráva Nemzeti Park, valamint a Magyar Madártani és Természetvédelmi Egyesület együttműködésének köszönhetően 2013-tól egy fekete gólya pár életébe pillanthattok be. Március 15-én érkeztek, azóta egy tojást kidobotak a fészekből (valószínűleg nem volt jó), és azóta újabb tojással gazdagodtak. Mi minden nap megnézzük, éppen mit csinálnak.
Fókák Pécsről, élet a Fővárosi Állat- és Növénykertben és a Nyíregyházi Állatkert mindennapjai
Dorka és Bonifác a Pécsi Állatkertben lakik, itt tudjátok nyomon követni mindennapjaikat. A budapesti Állatkert 3 webkamerája (szavanna kifutó, a fókák és elefántok lakhelye) itt érhető el. Ismeretterjesztő, sok-sok érdekességet tartalmazó látványos kisfilmekkel mutatják be a Nyíregyházi Állatkert lakói t is.
Akcióban a természet őrzői
Ezt a szuper sorozatot is érdemes megnézni. Mi nagyon szeretjük! Itt érhető el az összes rész.

Nézzétek meg legújabb gyerekeknek szóló összeállításunk at és programok szülőknek válogatásunkat is!

# data[].attributes.attachment_link.title
Természetfilmek és webkamerák - otthoni program gyerekekkel

# data[].attributes.attachment_link.description
Nekünk nagyon hiányoznak az egész napos erdei séták, kirándulások. A tavaszi szünetben a gemenci erdőbe szerettünk volna újra ellátogatni, rengeteg tervünk volt, hogy merre kiránduljunk. Ezekkel a filmekkel és webkamerákkal egy kicsit „kimozdulhatunk" kedvenc helyeinkre.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Közepes termetű, álcázó mintás tollazatú, hosszú felmereszthető tollfülű bagoly. Szárnya hosszú és keskeny, röpte csapongó. A fiókák első tollazatát fehéres pehelytollak alkotják.

A faj felnőttkori tollazata segíti az ágak közötti álcázást ...

... amire szükségük is van a nappali madarak előli rejtőzködéshez
(Videók: Orbán Zoltán)

Hatalmas elterjedési területű madár, Európában, Ázsiában, Északnyugat-Afrikában és Észak-Amerikában egyaránt költ.

Az erdei fülesbagoly elterjedési térképe - nagyításhoz katt a térképre
(Forrás:datazone.birdlife.org)

A világállomány mintegy 28%-a él Európában. Magyarország leggyakoribb bagolyfajának állománya 6 500-12 000 pár közé becsülhető.

Ragadozó életmódot folytató faj, fő táplálékát kisrágcsálók képezik, de helyenként és időszakonként jelentős lehet énekesmadár zsákmányolása is. A hazai köpetvizsgálatok (a táplálékállatok emészthetetlen szőre, tollai és csontjai alkotta, rendszeresen visszaöklendezett kis gombócok) alapján leggyakrabban mezei pockot, erdeiegér-fajokat és házi egeret fog. Őszönként hatalmas, települési szinten akár több százas csapatokban jelenik meg a falvak, városok fáin, hogy itt áttelelve, éjszakánként innen kijárva vadásszanak.

Ezen a felvételen jól láthatóak a telelő bagolycsapatok alatt látványosan felgyűlő
köpetek és ezek csont tartalma (Videó: Orbán Zoltán)

Fákhoz, bokrokhoz kötődő életmódja miatt elterjedési területe az erdőövhöz kötődik. Ezért hiányzik az északi félteke legészakibb, fátlan tundráiról, illetve a sivatagokból. Legkedveltebb élőhelyeit a nyílt, füves térségekkel, szántókkal határolt erdőszegélyek és a fákkal, facsoportokkal tarkított sík és dombvidéki agrártáj alkotja. Mivel a lakott területeinket ez a mozaikos élőhelykínálat jellemzi, az erdei fülesbagoly nagyon jól érzi magát a településeken is.

A többi bagolyhoz hasonlóan fészket nem épít, varjúfélék, ragadozó madarak és akár gólyák üres fészkeiben, fák korhadt üregeiben, ágvilláiban költ. A települési párok ablakpárkányok, erkélyek balkonládáiba is beköltöznek.Évente egy fészekaljat, általában 4-5, ritkán akár 7 fiókát nevel. A kétnaponta lerakott tojásokon a tojó 27-28 napot kotlik, közben a hím hordja számára a táplálékot.

A két-három hetes fiókák a teljes röpképesség elérése előtt, többnyire még pehelytollas korban elhagyják a fészket, és a környező fák, nagyobb bokrok ágai között szétmásznak. Nappal csendben rejtőzködnek, éjszaka jellegzetes hangjukkal hívják magukhoz az etető szülőket. A fészekelhagyást követő két hétben kifejlődnek a repülőtollaik is, így már követni tudják az öregeket.

Az északi állományok vonulók, a mérsékelt öv kevésbé hideg és kisebb hóterhelésű térségeiben, így Magyarországon is, továbbá a Mediterráneumban állandó. Őszönként jelentős számban érkeznek hozzánk Eurázsia északabbi térségeiből vonuló és nálunk áttelelő példányok.

A lakott területeken telelő csapatok rendkívül látványosak
(Videó: Orbán Zoltán)

Emberkövető viselkedése miatt az elektromos szabadvezeték-hálózaton az áramütés, az autók és vonatok általi elütés számos madár pusztulását okozza minden évben. A gyéríthető varjúfélék fészkeiben kotló tojókra, a tojásokra és a fiókákra egyaránt veszélyt jelent az illegális „belepuskázás", amikor a vadászok a tiltást figyelmen kívül hagyva alulról belelőnek a fészekbe. A varjúfélék, mint a legfontosabb fészekgazdák helyenkénti megritkulása negatívan hat a fészkelő párok számának alakulására.

Az egyik legjelentősebb veszélyforrást az elütés jelenti számukra
(Fotó: Orbán Zoltán)

Az erdei fülesbagoly Magyarországon védett, természetvédelmi értéke 50 000 Ft. A faj hazai állománya jelenleg nem veszélyeztetett, de alapvetően a mezőgazdasági területekhez kötődő fajként folyamatos odafigyelést igényel. Ott, ahol hiányoznak vagy megfogyatkoztak a varjúfélék, költésüket műfészkekkel és vércseköltőládákkal lehet segíteni.

Vércseköltőládában kotló erdei fülesbagoly
(Videó: Orbán Zoltán)

Emberkövető, lakott területeket, nagyvárosokat is kedvelő madárként a lakosság az erdei fülesbagollyal találkozhat leggyakrabban. A madárbarátok többféleképpen is segíthetik a faj védelmét:

Egy dróthálóval megerősített vesszőkosár is potenciális fészkelőhelyet jelent számukra
(Fotó: Orbán Zoltán)

Természetvédelmi farakás, mint bagolyetető egérvár
(Videó: Orbán Zoltán)

A bagolyetető egérvárak a természetbarátok számára is remek megfigyelési
élményt kínálnak (Videó: Orbán Zoltán)

Amennyiben részletesebben is érdekli a lakótelepeken, a ház körül és a kertben
is végezhető mindennapi gyakorlati madárvédelem, köztük a baglyokkal
kapcsolatos eszközök és módszerek, ajánljuk figyelmébe a
Madárbarátok nagykönyvét (bolt >>)

A Magyar Madártani és Természetvédelmi Egyesület (MME) 1979-ben indított "Év madara" programjának célja és küldetése olyan fajok vagy madárcsoportok társadalmi szintű bemutatása, melyek védelmében a lakosság egészének vagy egyes csoportjainak, például a gazdálkodóknak, különösen fontos szerepe van.

Kérjük, ne felejtse, hogy az MME tagság mellett többféle támogatással és a
személyi jövedelemadó 1%-ának felajánlásával is segítheti egyesületünk
munkáját. Köszönjük!
Orbán Zoltán

# data[].attributes.attachment_link.description
Közepes termetű, álcázó mintás tollazatú, hosszú felmereszthető tollfülű bagoly. Szárnya hosszú és keskeny, röpte csapongó. A fiókák első tollazatát fehéres pehelytollak alkotják. A faj felnőttkori tollazata segíti az ágak közötti álcázást ... ... amire szükségük is van a nappali madarak előli rejtőzködéshez (Videók: Orbán Zoltán) Hatalmas elterjedési területű madár, Európában, Ázsiában, Északnyugat-Afrikában és Észak-Amerikában egyaránt költ.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Hortobágyi Madárpark - Madárkórház Alapítvány

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A tengelic (Carduelis carduelis) a madarak osztályának verébalakúak (Passeriformes) rendjébe és a pintyfélék (Fringillidae) családjába tartozó faj. Tápláléka félérett magvakból és bogyókból áll. A faj jelenleg nem veszélyeztetett. Népi elnevezése: stiglinc, ami a madár német nevéből ered.

Egész Európában, Nyugat- és Közép-Ázsiában és Észak-Afrikában elterjedt. A Kárpát-medencében rendszeres fészkelő. Parkokban, útszéli fasorokban, gyümölcsösökben találjuk meg. Észak-Amerikába az emberek vitték be, de később elvadult. Ezen kívül betelepítették még a következő országokba: Zöld-foki-szigetek, Bermuda-szigetek, Uruguay (onnan később átterjedt Argentína és Brazília területére is), Ausztrália és Új-Zéland.

A leggyakoribb pintyféle. Igen gyakran találkozhatunk vele, ha mondjuk parkban vagy kertben sétálgatunk és a bokrokat vagy a fákat szemléljük. A tarka színe ellenére nem igazán feltűnő. Éneke hosszú kellemes csicsergés. Hívóhangja stig-lit innen kapta a nevét is. Ezt különben énekében is hallhatjuk.

A tengelicnek is, mint minden más tagnak a nemzetségből, rövid nyaka és vékony lábai vannak. Hossza 12 centiméter, szárnyfesztávolsága 21-26 centiméter, testtömege 14-19 gramm. Jellemző rá a feltűnően piros-fehér-fekete sávos fej, ez a fiatalokról még hiányzik. Nyaktöve, válla és háta sárgás, begye, melle oldalai élénk vörhenyesbarnák. Torka, farcsíkja és a hasi oldal többi, eddig meg nem említett része fehér. Szárnya világosbarna, fekete és fehér mintázattal. Csőre hosszú és hegyes. A párzási időszakban viszont fehér. A nemek nem igazán különböznek egymástól. A hím kicsivel nagyobb, mint a tojó, arca sötétebb piros. Hasának alsó része sárgás. A szárnyon lévő kis fedőtollak feketék. A tojó feje kerekebb, hasa zöldes sárga színű. A szárnyon lévő kis fedőtollak barnák vagy szürkék.

A tengelic ügyetlenül ugrál a földön. A repülése hullámzó, stabil és sárga szárnya figyelemre méltó.

Magokkal, hernyókkal és bogarakkal táplálkozik. A tengelicek ősszel és télen apró magokkal táplálkoznak. A gyomnövények közül különösen szeretik a bogáncsokat. Nagyszerű látvány, amikor a tucatnyi tarka madár rájuk ereszkedik, és míg hegyes csőrükkel a magokat bontogatják, sárgán csíkolt szárnyaikkal egyensúlyoznak. A csapatok felkeresik a nyír- és az égerfákat, de járnak a téli etetőre is.

A hazai állomány többsége állandó, a rövid távú vonuló példányok csak Dél-délkelet-Európáig repülnek, fő telelőterületük a Balkán-félsziget. Kontinensünk északi térségeiből sok madár érkezik hozzánk telelni évről évre.

Parkok, gyümölcsösök fáira rakja növényi anyagokból készített fészkét. Fészekalja 5 tojásból áll, melyen 12-13 napig kotlik, a kirepülési idő még 14-15 nap. Tojásai barna alapon kék színűek.

A párok évente kétszer költenek, először április végén, de inkább májusban. A fészket a tojó egyedül építi, előszeretettel vadgesztenyén, akácon, gömbakácon vagy gyümölcsfán, mindig a korona egyik oldalsó ágán. A fészekanyagot, száraz fűszálakat, vékony gyökérdarabkákat, mohát a közelben gyűjti, mindehhez sok pókhálószövedéket is használ... A csészét szőrrel, nyárfa- és bogáncspihével béleli. Párja mindenhová követi, és amíg a hozott anyagot beépíti, egy közeli fa csúcsán énekel. A fészekalj négy-öt, kékesfehér alapon vörhenyesbarna foltokkal és fekete vonalkákkal ritkásan beszórt tojásból áll. A tojó egyedül kotlik, párja eteti, a begyében gyűjtött magtáplálékot juttatja a tojó torkába. A fiókák tizenkét-tizenhárom nap alatt kelnek ki, mindkét szülő etet, apró gyommagvakat és rovarokat, főleg hernyókat hoznak a fészekhez. A táplálékot a begyükben gyűjtik. A kicsinyek tizennégy-tizenöt naposan repülnek ki, a hím egy ideig még eteti őket, aztán a pár a második költéshez készülődik. Augusztustól a tengelicek csapatokba verődve járják a határt. Hullámvonalú reptükről és szárnyaikon a sárga mezőről könnyű felismerni őket.

Magyarországon védettséget élvez, eszmei értéke 25 000 forint.

Ha tettszett, ossza meg másokkal is!

# data[].attributes.attachment_link.description
A tengelic (Carduelis carduelis) a madarak osztályának verébalakúak (Passeriformes) rendjébe és a pintyfélék (Fringillidae) családjába tartozó faj. Tápláléka félérett magvakból és bogyókból áll. A faj jelenleg nem veszélyeztetett. Népi elnevezése: stiglinc, ami a madár német nevéből ered. Egész Európában, Nyugat- és Közép-Ázsiában és Észak-Afrikában elterjedt. A Kárpát-medencében rendszeres fészkelő.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Hortobágyi Madárpark - Madárkórház Alapítvány

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Az énekes rigó (Turdus philomelos) a madarak osztályának verébalakúak (Passeriformes) rendjébe és a rigófélék (Turdidae) családjába tartozó faj.

Egész Európában, Ázsia egy részen, a Közel-Keleten és Észak-Afrikában él, a Kárpát-medencében rendszeres fészkelő március-október hónapokban, de néha áttelel.

Betelepítették Ausztráliába és Új-Zélandra. Sikertelenek voltak a betelepítési kísérletek, melyekkel meg akarták honosítani e fajt az Egyesült Államok, a Dél-afrikai Köztársaság és Szent Ilona területén.

Hangját márciustól kezdve hallhatjuk. Éneke erőteljes, tiszta, változatos és strófáját akár négyszer is megismétli. Főképp hajnalban és alkonyatkor énekel. Kiváló hangutánzó! Trilláiban sok madár hangját megismerhetjük.

Nem akarsz lemaradni további videóinkról? Iratkozz fel youtube-csatornánkra!

Testhossza 23 centiméter, szárnyfesztávolsága 33-36 centiméter, testtömege 65-100 gramm. Háta sötétes olajbarna, hasa és a torka fehéres, a mellen rozsdasárga, szív- és csepp alakú sötét foltozattal. A szeme fölött világosodó szemöldökvonás látható, szárnya belül rozsdasárgás. Csőre és lába sárgásbarna.Hernyókat, csigákat, gilisztákat zsákmányol, de elfogyasztja a bogyókat és gyümölcsöket is. Nevét onnan kapta, hogy nagyon szépen énekel. Jellegzetes szokása, hogy az apróbb házas csigákat gyűjti és azokat a csőrében egy arra alkalmas helyre (kőhöz, köves úthoz pl.) viszi és ott magasra emelve hozzáverdesi kopogva, feltöri és úgy fogyasztja el.

Leginkább fenyőfákon, vagy sűrű bokrokon fészkel. Ágvillákba, bokorba vagy az épületekhez közeli kúszónövények közé rakja fészkét. A fészeképítés kizárólag a tojó feladata, a hím ez idő alatt rendületlenül énekel, védi területét. A csésze alakú, mutatós, tömött fészket a tojó készíti levelekből, gallyakból, gyökerekből, száraz levelekből és zuzmókból. Belsejét sárral vagy korhadó fával kitapasztja. Ez a réteg száradás után olyan kemény lesz, hogy akár évekig is megmarad. Legtöbbször árnyékos fészkelőhelyet választ. A pár április és július között kétszer költ. 3-6 tojása tojása élénk kékeszöld színű, melyen semmiféle mintázat nem látható. Ez a bélyeg jól elkülöníti a halvány foltokkal tarkított fekete rigó tojásaitól. A fiókák 13-14 nap alatt kelnek ki az égszínkék alapon feketével ritkán pettyezett tojásokból és ugyanennyi ideig maradnak a fészekben. A fiókák kikelését követően mindkét szülő részt vesz azok felnevelésében. Ismét két hétnek kell eltelnie, hogy a már megerősödött fiókák elhagyják a fészket. A fiatal hímek néha már a fészekben elkezdik a halk csicsergést.

Magyarországon rendszeres fészkelő. Vonuló madárként márciusban érkezik hazánkba, októberben vonul el. A nálunk fészkelő állomány a telet elsősorban Olaszországban tölti.

A Természetvédelmi Világszövetség Vörös Listáján nem fenyegetettként szerepel. Magyarországon védett, eszmei értéke 25 000 Ft.

Ha tettszett, ossza meg másokkal is, és hallgassa meg következő heti madárdalunkat is!

# data[].attributes.attachment_link.title
A hét madárdala: Énekes rigó - 2020.03.30

# data[].attributes.attachment_link.description
Az énekes rigó (Turdus philomelos) a madarak osztályának verébalakúak (Passeriformes) rendjébe és a rigófélék (Turdidae) családjába tartozó faj. Egész Európában, Ázsia egy részen, a Közel-Keleten és Észak-Afrikában él, a Kárpát-medencében rendszeres fészkelő március-október hónapokban, de néha áttelel. Betelepítették Ausztráliába és Új-Zélandra.