# data[].attributes.body
Venus atmosfære er tungere end atmosfæren på enhver anden planet. Den består mest af kulstof-dioxid, som udgør 96,5% af atmosfæren (30.000 gange mere end på Jorden), og er skyld i det høje tryk. Den indeholder også små mængder af nitrogen og vanddamp. Planetens atmosfære indeholder også meget små spor af blandt andet neon og svovl-dioxid. Atmosfærens pres på Venus, er vurderet til at være omkring 91 gange større end Jordens. Det er omtrent det samme som trykket på 930 meters dybde under havoverfladen på Jorden. I den øvre atmosfære går svovldioxid i forbindelse med vand, og danner en regn af koncentreret svovlsyre, som er stærk nok til at ætse kød af knogler. Dog når regnen aldrig ned til overfladen, den fordamper simpelthen inden den når der til.

# data[].attributes.body
Venus er planet nr. to i vores solsystem, talt fra Solen. Den omtales ofte som Jordens søsterplanet, idet Jorden og Venus har omtrent samme størrelse og masse.

I visse perioder kan Venus – ligesom Merkur – ses i passage henover solen. Dette fænomen kaldes også venuspassager og forekommer meget sjældent. Den seneste venuspassage var den 06. juni 2012 og den næste er den 11. december 2117.

# data[].attributes.body
Venus har en diameter på 12.104 km.

Venus har et overfladeareal på 460.200.000 km²

Venus har en omkreds på 38 025 km

Det ville tage 58 dage at rejse fra jorden og ud til Venus.

Massen på Venus er 4,6997063x10²⁴Kg og er 19% mindre en jordens.

En dag på venus tager 116 dage og 18 timer. Et år på Venus tager 224 jordlige-dage og 16 timer og 47 minutter.

Venus overflade er meget varm; 464 ° i gennemsnit. Det gør den til den varmeste planet i universet.

# data[].attributes.body
På Venus findes mere end 1.000 vulkaner med en diameter på over 20 km. Jordens største Vulkan, Mauna Loa, har til sammenligning en diameter på 3-5 km

# data[].attributes.body
Liv: Den høje gennemsnitstemperatur på 464 ° gør det usandsynligt, at der findes liv på Venus.

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/document/d/1LC8Pa7BrlcoEwZw1fxOLioYrQkBC5TiJ3wVCyAoKfAE/edit

# data[].attributes.body
I 1966 steg den sovjetiske Venera 3 ned mod Venus’ overflade og blev den første rumsonde, der fløj ned igennem en anden planets atmosfære og landede på overfladen. Det blev imidlertid en meget hård landing, så sonden fik aldrig sendt nogen informationer tilbage til Jorden. Siden da blev Venus udsat for et sandt bombardement af sovjetiske sonder og det lykkedes at få taget billeder fra planetens stegende hede overflade.