# data[].attributes.body
Eesti asend ja loodus on head turismi arenguks. Takistuseks on vihmased ilmad ja liiga lühike suvi. Eestisse tullakse puhkama laeva, lennuki, auto, rongi või bussiga. Enamasti ööbivad turistid hotellides. Eestis käib palju turiste naaberriikidest, kõige rohkem käib soomlaseid.

# data[].attributes.body
Ekvatoriaalses kliimavöötmes on alati soe ja niiske. Päikesekiired langevad siia peaaegu alati 90-kraadise nurga alt ja nii saavad ekvaatorilähedased alad palju rohkem soojust kui teised alad maakeral. Hommikuti on ekvaatorilähedastel aladel sooja umbes 20 kraadi.Kuna ekvaatorilähedastel aladel on aasta läbi soe, on sellest tingitud ka suur arv turiste, kes tulid ujuma või päevitama.

# data[].attributes.body
Paljudele inimestele meeldib suusatamine ja lumelauaga sõitmine. Selleks sobivad kõige paremini mäed. Suurim mäestik Euroopas on Alpid. Alpid asuvad kaheksas riigis: Saksamaal, Itaalias, Prantsusmaal, Monaco Vürstiriigis, Austrias ja Šveitsis. Neid külastab 120 miljonit inimest aastas, mis toob kuurortide omanikkudele üle 40 miljardi eurot aastas.

# data[].attributes.body
Mõned puhkuskeskused asuvad sellistes kohtades, kus võib juhtuda erinevaid õnnetusi, nagu näiteks lume või mudalaviinid, tsunamid, orkaanid või paduvihmad. Suur vihmasadu võib rikkuda terve puhkuse. Alati tuleb enne reisile minemist vaadata ilmteadet.

# data[].attributes.body
Lennu ja laevaliiklust kasutab iga aasta väga palju inimesi erinevatesse kohtadesse puhkama minemiseks. Lennuliiklust segavad torm, jäide, äike, lumesadu ja vulkaanipursked. Laevaliiklust segavad torm ja jää. Iga talv kasutatakse jäälõhkujaid, kui laev enam omal jõul jääst läbi ei saa. Sellega tuleb enne puhkusele minekut arvestada.