# data[].attributes.headline
Harry S. Truman (Christina, Sanni-Maiju, Julia)

# data[].attributes.subject
Harry S. Truman (Christina, Sanni-Maiju, Julia)

# data[].attributes.body
- Demokraatti
- Yhdysvaltojen 33. presidentti
- Toimi presidenttinä 1945-1953

Mistä tunnetaan?

Päätti käyttää kaksi atomipommia Japania vastaan II ms lopulla.

Mukana perustamassa natoa, antoi Marshall apua Länsi-Euroopan maille ja oli suunnitelman alullepanija

Puolusti Etelä-Koreaa sodassa

Allekirjoitti Japanin kanssa rauhansopimuksen 1951 – voimaan 1952

Lopetti rotuerottelun asevoimissa

Mitä maailmanpolitiikassa tapahtui tuolloin – suhde muuhun maailmaan

II ms loppupuolella - kylmän sodan alku.

Kireät suhteet Neuvostoliittoon ja Japaniin

# data[].attributes.body
Abraham Lincoln (Republikaani)

- Valtakausi 1861–1865

- Tunnettiin siitä, että halusi presidentiksi noustessaan lopettaa orjuuden Yhdysvalloissa.
- Pian virkaanastujaisten jälkeen Yhdysvallat ajautui sisällissotaan orjuus kysymys iso syy tähän.
-  Lincoln onnistui voittamaan sisällissodan ja yhdistämään maan.
- Hän vaikutti suuresti Yhdysvaltain mustan väestön myöhempään asemaan ja häntä pidetään yleisesti yhä yhtenä maan parhaista presidenteistä.
- Lincoln lopulta murhattiin, kun hän oli seurueineen seuraamassa teatteri näytöstä häntä ammuttiin takaraivoon ja hän sitten kuoli vammoihinsa seuraavana päivänä tämä tapahtui sisällissodan jälkeen  14. huhtikuuta 1865

# data[].attributes.body
- Valtakausi 1981-1989
- Rebublikaani
- Kylmän sodan aikana
- Oli entinen näyttelijä hollywoodissa
- Vastusti kommunismia ja yritti romahduttaa Neuvostoliiton
- Toisella kaudella yritti vähentää kylmän sodan kilpailua

# data[].attributes.body
George H. W. Bush (vanhempi)

- Valta kausi v. 1989-1993. Puolueena republikaanit.
- Tunnetaan menestyneistä sotilasoperaatioista.
- Kylmä sota päättyi ja Yhdysvalloissa riehui säästöpankkikriisi. Persianlahden sota.

# data[].attributes.body
Richard Nixon

- Rebuplikaani
- Yhdysvaltojen 37. presidentti
- Toimi presidenttinä 1969-1974

- Watergate-skandaali
- Ainoa presidentti, joka eronnut virastaan kesken kauden

- Lopetti Vietnamin sodan Yhdysvaltojen osalta.
- Historialliset vierailut Pekingiin ja Moskovaan.

# data[].attributes.body
-Syntynyt 19. elokuuta 1946 (ikä 76)
Puolue: Demokraatit
-Bill Clinton oli Yhdysvallan 42. presidentti kahden kauden ajan 1993-2001.
-Ensimmäisellä presidenttikaudellaan Clinton hyväksyi useita lakeja, jotka liittyivät perhe- ja sairausvapaisiin, naisiin kohdistuvaan väkivaltaan, rikollisuuteen ja aseväkivaltaan, koulutukseen, ympäristöön ja sosiaaliturvauudistukseen.

# data[].attributes.body
- Syntyi 29.5.1917 ja kuoli 22.11.1963
- Valtakausi 20.1.1961-22.11.1963
- Yhdysvaltain 35. presidentti
- Demokraatti
- Tunnetaan siitä, että hän oli nuorin presidentti USA:n historiassa sekä hänen murhastaan
- Kylmän sodan aikana
- Kireät suhteet Neuvostoliittoon ja Kuubaan

# data[].attributes.body
1882-1945
-Yhdysvaltain historian ainoa presidentti, joka on valittu virkaansa useammaksi kuin kahdeksi kaudeksi (1933-1945)
-Demokraatti
- Toisen maailmansodan aika

# data[].attributes.body
George W. Bush (s. 1946) oli Yhdysvaltojen 43. presidentti kahden virkakauden ajan (2001-2009). Hän oli republikaani.

Bush oli presidentti WTC-iskujen aikana ja aloitti muun muassa terrorismin vastaisen sodan. Tämän seurauksena erityisesti Yhdysvaltojen Israelin, Irakin ja Iranin välit heikkenivät.

# data[].attributes.body
Sotarikoksiksi katsotaan esimerkiksi siviilihenkilöiden tai sotavankien tahallinen surmaaminen, kidutus tai epäinhimillinen kohtelu ja biologiset kokeilut.

Ukrainassa on tapahtunut monia sotarikoksia. Siviilien pommittamista, teloitusta ja kidutusta. Sairaalan pommittamista ja siviilirakennuksien myös

Putinia on vaikea saada Haagin tuomioistuimen eteen, koska hän on valtionjohtaja se olisi helpompaa, jos hän ei olisi. Siellä tuomitaan yleensä maan johtajia, jotka ovat tehneet sotarikoksia ja ollut vastuuta vaikuttaa niihin.

# data[].attributes.body
Sotarikos on sodan yhteydessä tapahtuva kansainvälisillä sopimuksilla rikokseksi määritelty teko.
Ukrainassa on tehty tahallisia pommituksia siivilejä vastaan, estetty humanitaarista apua, teloituksia ja muita pahoja asioita.
Henkilöt ketkä ovat vastuussa sotarikoksista tuomitaan Haagin kansainvälisessä rikostuomioistuimessa.

# data[].attributes.body
-Sotarikos on siiviileihin kohdistuvaa väkivaltaa. Esimerkiksi, teloitukset hyökkäys sairaaloihin ja väestönsuojiin
-Ukrainassa on teloitettu ja pommitettu sairaaloja.
- Korkea-arvoisia henkilöitä tuomitaan Haagin rikostuomioistuimessa.

# data[].attributes.body
- Sotarikos on teko, jossa esimerkiksi siviilejä tapetaan tai käytetään kemiallisia/biologisia sotamenetelmiä.

- Siviilien ja sotavankien tahallinen teloittaminen, elintärkeiden rakennuksien pommittaminen

- Sotarikoksista tuomitaan yleensä korkea-arvoisia henkilöitä Haagissa.

# data[].attributes.body
- Sotarikos on ihmisoikeuksien rikkomista sodassa esim. siviilien tarkoitusperäinen murhaaminen
- Sotarikoksia Ukrainassa ovat siivilien murhaaminen, turvapaikkojen ja sairaaloiden pommittaminen ja raiskaaminen (jopa hyvin nuorten ihmisten).
- Tuomitaan yleensä korkean vallan ihmisiä. Putinia on hyvin vaikea tuomita, sillä vaikka yhteydet sotarikoksiin saataisiin, voi Putin jäädä maahansa lusimaan.

# data[].attributes.body
Sotarikos tarkoittaa, että valtio rikkoo sodankäynnin sääntöjä. Esimerkiksi sairaalan tai muun suojamerkityn kohteen tuhoaminen on sotarikos.

Ukrainassa tapahtuneita sotarikoksia ovat siviilien teloittaminen ja siviilikohteiden tahallinen pommittaminen sekä hyökkäyssodan aloittaminen.

Sotarikoksia tehneet tuomitaan Haagin kansainvälisessä rikostuomioistuimessa, mutta esimerkiksi istuvien presidenttien saaminen oikeuden eteen voi olla haastavaa.

# data[].attributes.body
-Sotarikos on sodan tai siihen verrattavissa olevan konfliktin yhteydessä tapahtuva kansainvälisillä sopimuksilla rikokseksi määritelty teko.
-Siviilikohteiden pommitukset, teloitukset ja kidutus.
-Sotarikoksista on aina asetettava syytteseen. Oikeuden eteen saaminen on kuitenkin vaikeaa, jos kyseiset henkilöt pysyvät oman maan rajojen sisäpuolella tai jotenkin muuten välttelevät tuomioistuinta

# data[].attributes.body
Mikä on sotarikos?
- sodan kansainvälisten sääntöjen rikkominen
Mitä sotarikoksia Ukrainassa?
- siivilien teloitus ja kidutus
- sairaaloiden ja pommisuojien pommitus
Ketkä tuomitaan ja missä sotarikoksista?
- valtion johtaja/ muita korkeassa asemassa olevia henkilöit, jos saadaan todistettua syyllisyys rikoksiin ja se tehdään oikeuden edessä Haagissa. valtion johtajan tuomitsevinen voi olla kuitenkin hankalaa vallan takia

# data[].attributes.body
-Sotarikos on sodankäynnin yhteydessä tapahtuva kansainvälisillä sopimuksilla rikokseksi määritelty teko, esim. siviileihin kohdistuva väkivalta.

-Ukrainassa on mm. teloitettu siviilejä ja sotavankeja sekä ammuttu lastenkoteja ja sairaaloita.

-Sotarikoksista tuomitaan Haagissa, yleensä ylemmän vallan henkilöitä, joilla on ollut valtaa ja vastuuta vaikuttaa sodankäyntiin.

# data[].attributes.body
- Sotarikos on esimerkiksi siviilihenkilöiden tahallinen murha, kidutus, vaino tai orjuutus.
- Siviilien teloittaminen ja loukkaaminen, merkittyjen rakennusten tuhoaminen.
- Sotarikoksista tuomitaan Haagin rikostuomioistuimessa korkea-arvoisia henkilöitä.

# data[].attributes.body
Mikä on sotarikos?
- Sodassa rikotaan yhteisiä sääntöjä. Näitä on esim. siviileihin kohdistuva väkivalta kuten kidutus ja raiskaus.

Mitä sotarikoksia Ukrainassa?
- Esimerkiksi pommitettu sairaaloita sekä teloitettu ja kaltoin kohdeltu siviileitä.

Ketkä tuomitaan ja missä sotarikoksista?
- Sotarikosoikeudenkäyntejä voivat järjestää eri valtioiden kansalliset tuomioistuimet tai kansainvälinen viranomainen. Tuomitut ovat yleensä sodassa korkeassa asemassa olevia henkilöitä.

# data[].attributes.body
- Tahalllista siviileihin tai sotavankeihin kohdistuvaa väkivaltaa
- Siviilien murhaaminen ja suojeltujen kohteiden pommittaminen
- Tuomitut ovat usein valtioiden poliittista tai sotilaallista johtoa. Haagin kansainvälisessä tuomioistuimessa

# data[].attributes.body
- Sotarikos on sodan yhteydessä tapahtuva  kansainvälisillä sopimuksilla rikokseksi määritelty teko, kuten esimerkiksi siviileihin kohdistunut väkivalta.

- Ukrainassa Venäjä on kiduttanut sekä tappanut siviilejä ja sotavankeja. Venäjä on myös pommittanut esimerkiksi sairaaloita.

- Sotarikoksista tuomitaan korkea arvoisia henkilöitä Haagissa.

# data[].attributes.body
-Sotarikoksiksi katsotaan esimerkiksi siviilihenkilöiden tai sotavankien tahallinen surmaaminen, kidutus tai epäinhimillinen kohtelu
-Ukrainassa on teloitettu, tapettu ja pommitettu siviilejä
-Vakaviin rikoksiin syyllistyneet eli sotarikolliset on aina ja kaikkialla asetettava syytteeseen. Valtioilla on velvollisuus tehdä se joko itse tai luovuttaa epäilty toiseen maahan tuomittavaksi.

# data[].attributes.body
Sotarikos = sodan sääntöjen rikkominen (mm. Geneven sopimus)
- Ukrainassa tapahtuneita sotarikoksia mm. siviilien tahallinen tappaminen sekä väestönsuojan pommittaminen tiedostaen, että sisällä oli lapsia
- Putinia yritetään tuomita sotarikoksesta mutta onn vaikeaa yhdistää kaikki tapahtumat suoraan Putiniin, saada pidätysmääräys, hän on lisäksi suojassa Venäjän rajojen sisäpuolella

# data[].attributes.body
-Sotarikos on tahallista siviileihin kohdistettua väkivaltaa. Myös hyökkäys sairaaloihin ja muihin siviilirakennuksiin on kiellettyä
-Teloitukset, raiskaukset, kidutus ja sairaaloiden ja siviilirakennuksien pommitus
-Sotarikoksista tuomitaan Haagin Kansainvälisessä rikostuomioistuimessa ja tuomittuja ovat usein korkeamman vallan ihmiset. Kaikkia sotarikollisia ei kuitenkaan pystytä tuomitsemaan heidän valtansa takia.

# data[].attributes.body
Mikä on sotarikos?
Mitä sotarikoksia Ukrainassa?
Ketkä tuomitaan ja missä sotarikoksista?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Euroopan raja- ja merivartiosto Frontexin sekä Kreikan rannikkovartioston pushback-operaatioista pitkään raportoineet mediat kertovat, että Euroopan petostentorjuntavirasto Olafin salainen raportti vahvistaa Frontexin väärinkäytökset Kreikassa. Euroopan komissiota raportti ei kuitenkaan näytä kiinnostavan, kirjoittaa Der Spiegel.

Euroopan petostentorjuntavirasto Olaf on selvittänyt Euroopan raja- ja merivartiosto Frontexin toimintaa Kreikassa. Helmikuussa julkaistun selvityksen mukaan EU:n alainen virasto on auttanut Kreikan rannikkovartiostoa peittelemään siirtolaisten ja pakolaisten huonoa ja laitonta kohtelua.

Saksalainen Der Spiegel -lehti, ranskalainen Le Monde ja Lighthouse Reports ovat saaneet salaisen selvityksen käsiinsä. Tiedotusvälineiden mukaan raportin tiedot ovat omiaan tuhoamaan lisää Frontexin työntekijöiden uria. Tiedotusvälineet ovat jo parin vuoden ajan paljastaneet Frontexiin liittyviä skandaaleja, mutta Frontexin johto on pitänyt pintansa syytöksiä vastaan. Olafin raportti johti lopulta Frontexin johtajan Fabrice Leggerin eroon huhtikuun lopussa.

Lue lisää: Frontexin johtajan mukaan vastuu siirtolaisveneiden käännyttämisestä on Kreikalla - Mepit vaativat operaation keskeyttämistä ja itsenäistä tutkintaa

Olafin raportti vahvistaa tiedotusvälineiden aiemmin raportoimia tietoja Frontexin haluttomuudesta puolustaa ihmisoikeuksia Egeanmerellä ja sen osallisuudesta Kreikan rannikkovartioston laittomuuksien peittelyyn.

Raportin sisältö ei vain vaikuta kovasti EU:n komissiota kiinnostavan, Der Spiegel kirjoittaa. Lehden mukaan asiaan vaikuttaa se, että komission varapuheenjohtaja on kreikkalainen konservatiivipoliitikko Margaritis Schinas.

Toukokuun lopussa Schinas sanoi hollantilaisen sanomalehden haastattelussa, että Kreikan rannikkovartioston laittomista toimista ei ole konkreettisia todisteita. Schinasin mukaan syytökset ovat ihmisoikeusjärjestöjen, median ja Turkin autoritäärisen hallinnon keksimiä.

Samaan aikaan Olafin raportti Kreikan rannikkovartioston toimista ja Frontexin osallisuudesta niihin oli ollut komission käytettävissä jo kuukausien ajan.

Lue lisää: EU aloitti tutkinnan rajavartiovirastonsa väärinkäytöksistä

Olafin raportin mukaan Frontexin johtaja Leggeri valehteli Euroopan parlamentille ja peitteli sitä, että vartiosto käytti eurooppalaisten veronmaksajien rahoja Kreikan laittomien toimien tukemiseen.

Kreikka on toistuvasti ja vuosien ajan toteuttanut niin sanottuja pushback-operaatioita, eli työntänyt kumiveneillä saapuvia siirtolaisia takaisin merelle, jotta nämä eivät pääsisi rantautumaan Kreikkaan.

Joissakin tapauksissa vene on jo päässyt rantaan, mutta rannikkovartiosto on hinannut sen takaisin merelle.

Euroopan ihmisoikeustuomioistuin antoi heinäkuun 7. päivänä Kreikalle tuomion ihmisoikeusrikkomuksista pushback-operaatiossa. Vuonna 2014 Kreikka veti siirtolaisia kuljettaneen veneen rajussa merenkäynnissä takaisin Turkkiin. Vene kaatui operaation aikana, ja 11 matkustajaa kuoli. Osa kuolleista oli lapsia.

Frontex on todistanut Kreikan pushback-operaatioita, mutta ei ole puuttunut niihin, raportti kertoo.

Esimerkiksi elokuussa vuonna 2020 Kreikan rannikkovartiosto veti perässään kumivenettä, jossa oli kyydissä 30 siirtolaista. Rannikkovartioston olisi pitänyt saatella vene turvallisesti satamaan, jossa siirtolaisilla olisi ollut oikeus ilmoittautua turvapaikanhakijoiksi.

Sen sijaan rannikkovartiosto veti veneen Egeanmeren yli takaisin Turkkiin.

Frontexin viranomaiset seurasivat tapahtumia Egeanmerellä ja ilmoittivat niistä Frontexin päämajaan Puolaan. Frontexin tiedossa oli myös, että Kreikan rannikkovartiosto on toiminut vastaavalla tavalla aiemminkin.

Frontexin viranomaiset eivät silti puuttuneet tapaukseen.

Olafin tutkijoiden mukaan Frontexin johto esti tapauksen kunnollisen tutkinnan ja veti pois valvontalentokoneensa alueelta, jotta viranomaiset eivät todistaisi enempää ihmisoikeusrikkomuksia.

Raportin mukaan Leggeri pimitti olennaisia videoita ja dokumentteja Frontexin omalta sisäiseltä perusoikeusvalvojalta, Inmaculada Arnáezilta. Arnáezin tehtävänä oli valvoa Frontexin toimintaa ihmisoikeusnäkökulmasta.

Leggeri yritti päästä eroon Arnáezista muun muassa laittamalla tämän työpaikan avoimeen hakuun, kun Arnáez oli sairauslomalla vuonna 2019.

Euroopan komissio sai vihiä Leggerin toimista ja piti niitä laittomina. Komissio määräsi Leggeriä peruuttamaan työnhaun.

Samana vuonna parlamentti oli antanut luvan 40 ihmisoikeustarkkailijan palkkaamiseksi, joiden piti tulla Arnáezin alaisiksi valvomaan Euroopan ulkorajoja. Vielä viime vuoden alussa Leggeri ei ollut onnistunut palkkaamaan tarkkailijoita.

EU:n sisäasioista vastaava komissaari Ylva Johansson syytti tuolloin Leggeriä parlamentin johtamisesta harhaan ja haluttomuudesta toimia määräysten mukaan.

Uusi raportti tukee kaikkia aiemmin paljastuneita seikkoja Frontexin toiminnasta, mutta paljastaa myös Leggerin ja tämän alaisten viestinvaihdon kautta motiiveja toimille, Der Spiegel kirjoittaa.

"Viestejä lukiessa ei voi päätyä muuhun lopputulokseen kuin siihen, että vuosien ajan EU sieti oikeistopopulistien suuntaan nojaavaa miestä rajavartiostonsa johdossa", Der Spiegel kirjoittaa.

Der Spiegelin mukaan vuonna 2015 Frontexin johtoon astunut Leggeri "radikalisoitui" vuosien aikana. Lehti nojaa tulkintansa Leggerin entisten työtovereiden kertomuksiin.

Haastateltavien mukaan Leggeri sivuutti toistuvasti huolet ihmisoikeuksien toteutumisesta Euroopan ulkorajoilla.

Erityisesti Leggerin sisäpiiri suhtautui vihamielisesti perusoikeusvalvoja Arnáeziin.

Arnáezia verrattiin sisäpiirin viesteissä muun muassa diktaattori Pol Potiin, ja viesteissä väitettiin perusoikeusvalvojan terrorisoivan vartiostoa punaisten khmerien tyyliin. Eräässä tapaamisessa eräs Frontexin työntekijä varoitti muita, että perusoikeuksia valvovat työntekijät "eivät ole aitoja Frontex-kollegoja".

Frontexin väliaikainen johtaja Aija Kalnaja toivoo, että Leggeri ja tämän teot voitaisiin jättää taakse mahdollisimman pian, Der Spiegel kertoo.

Samaan aikaan tulee jatkuvalla syötöllä ilmi uusia todisteita siitä, että Kreikan rannikkovartiosto jatkaa siirtolaisten käännyttämistä Egeanmerellä.

Kalnaja ei Der Spiegelin mukaan ole lukenut Olafin raporttia, vaikka se paljastaa myös asioita vartiostosta, jotka eivät liity edellisen johtajan toimiin. Olafin raportin mukaan kreikkalaiset rannikkovartijat ovat muun muassa painostaneet Frontexin työntekijöitä olemaan raportoimatta väärinkäytöksistä.

Lisäksi Frontexilla on ratkaistavanaan muitakin huolia kuin Leggerin perintö. Frontexin työntekijät ovat esimerkiksi raportoineet puutteellisista työoloista rajoilla.

Der Spiegelin mukaan Olafin raportti herättää kysymyksiä myös EU:n Kreikalle antamasta rahoituksesta. Joka vuosi komissio siirtää Kreikalle miljoonia euroja siirtolaistilanteen hoitamiseksi. Siirtolaisten hylkääminen avomerelle ei ole tarkoituksenmukaista käyttöä rahoille.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ihmisoikeudet | Der Spiegelin näkemä salainen selvitys: Kreikka työntää siirtolaisia takaisin merelle hengenvaarallisiin oloihin, ja EU-virasto peittelee jäljet

# data[].attributes.attachment_link.description
Euroopan raja- ja merivartiosto Frontexin sekä Kreikan rannikkovartioston pushback-operaatioista pitkään raportoineet mediat kertovat, että Euroopan petostentorjuntavirasto Olafin salainen raportti vahvistaa Frontexin väärinkäytökset Kreikassa. Euroopan komissiota raportti ei kuitenkaan näytä kiinnostavan, kirjoittaa Der Spiegel. Euroopan petostentorjuntavirasto Olaf on selvittänyt Euroopan raja- ja merivartiosto Frontexin toimintaa Kreikassa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Yhdysvaltain Suomen-suurlähettiläs Douglas Hickey matkusti heinäkuun lopussa Washingtoniin keskustelemaan senaatin jäsenten kanssa siitä, millaista lisäarvoa Suomi tuo sotilasliitolle.

Yhdysvaltojen senaatin vahva tuki Suomen Nato-jäsenyydelle kertoo siitä, kuinka sitoutunut Yhdysvallat tällä hetkellä on sekä sotilasliitto Natoon että Suomen ja Ruotsin tulevaan jäsenyyteen siinä, arvioi Yhdysvaltain Suomen-suurlähettiläs Douglas Hickey HS:n haastattelussa.

"Se kertoo siitä, että olemme sitoutuneita näiden maiden Nato-jäsenyyteen ja valmiita tukemaan sitä kaikin mahdollisin keinoin", Hickey sanoo.

"Tämä lähettää kaikille maille, Turkki mukaan lukien, signaalin siitä, kuinka vakavasti Yhdysvallat ottaa tämän asian."

Yhdysvallat ratifioi Suomen ja Ruotsin Nato-jäsenyydet torstain vastaisena yönä poikkeuksellisen selvin lukemin. Vain yksi maan senaatin sadasta jäsenestä äänesti ratifioimista vastaan. Puolesta äänestäneitä oli yhteensä 95.

Lue lisää: "Ankarassakin osataan näitä lukuja tulkita" - Suomen Nato-jäsenyyden nopea ratifiointi USA:ssa lähettää viestin myös Turkille

Äänestys Suomen ja Ruotsin Nato-jäsenyyksien ratifioinnista ehdittiin suorittaa ennen kuin senaatti jää tämän viikon lopussa kesätauolleen. Itsestäänselvyys tämä ei ollut: vielä vain hieman yli viikkoa ennen äänestyspäivää verkkolehti Politico kertoi republikaanisenaattori Rand Paulin pyrkivän viivyttämään äänestystä kesätauon ylitse.

Hickey kertoo olleensa kuitenkin luottavainen aikataulun pitämisen suhteen. Hänen mukaansa senaatin vähemmistöjohtaja, republikaanien Mitch McConnell oli tehnyt hyvin selväksi, että asia tulee saada käsiteltyä ennen kesätaukoa.

"Myös republikaanisenaattori Jim Risch ja ulkoasiainkomitea sanoivat saman asian, kun olimme Washingtonissa", Hickey kertoo.

Keskeinen syy asian ripeälle etenemiselle oli Hickeyn mukaan senaatin jäsenten puoluerajat ylittävä ymmärrys siitä, että Suomi ja Ruotsi ovat merkittävä lisäys Naton vahvuuteen.

Tätä näkemystä Hickey oli myös itse vahvistamassa heinäkuun lopulla Washingtonissa yhdessä puolustusvoimain komentaja Timo Kivisen ja Suomen Yhdysvaltain-suurlähettilään Mikko Hautalan kanssa.

"Meidän tehtävämme oli informoida senaatin jäseniä siitä vahvuudesta, minkä Suomi tuo Natoon. Se oli meille tilaisuus lisätä senaattorien tietoutta sellaisista asioista, joita he eivät mahdollisesti tienneet aikaisemmin", Hickey kertoo matkasta.

Hänen mukaansa senaattorit olivat keskusteluissa yli puoluerajojen kiinnostuneita kuulemaan enemmän Suomesta ja saamaan lisätietoa sen vahvuuksista.

Yhdysvaltojen ratifioinnin jälkeen jäljellä on vielä seitsemän maata, jotka eivät ole ratifioineet Suomen ja Ruotsin Nato-jäsenyyksiä. Hickeyn mukaan näitä maita tulee odottaa kärsivällisesti ja kunnioittaa niiden kansallisia prosesseja.

"Uskon kuitenkin täysin, että tämä tulee etenemään nopeasti loppuun saakka. Tiedän, että seuraava kysymyksesi on, milloin prosessi tulee päätökseensä. Sitä en voi tietää, mutta sen tiedän, että jäljellä olevilla mailla on hyvät aikomukset prosessin suhteen ja että ne etenevät niin nopeasti, kuin mahdollista", Hickey arvioi.

Oikaisu 7.8. kello 18.41: Jutussa kirjoitettiin aiemmin virheellisesti, että Jim Risch olisi demokraattisenaattori. Hän on republikaani.

# data[].attributes.attachment_link.title
Yhdysvallat | Yhdysvaltain suurlähettilään mukaan Suomen Nato-jäsenyyden nopea ratifiointi USA:ssa lähettää viestin myös Turkille

# data[].attributes.attachment_link.description
Yhdysvaltain Suomen-suurlähettiläs Douglas Hickey matkusti heinäkuun lopussa Washingtoniin keskustelemaan senaatin jäsenten kanssa siitä, millaista lisäarvoa Suomi tuo sotilasliitolle. Yhdysvaltojen senaatin vahva tuki Suomen Nato-jäsenyydelle kertoo siitä, kuinka sitoutunut Yhdysvallat tällä hetkellä on sekä sotilasliitto Natoon että Suomen ja Ruotsin tulevaan jäsenyyteen siinä, arvioi Yhdysvaltain Suomen-suurlähettiläs Douglas Hickey HS:n haastattelussa.

# data[].attributes.body
https://www.mtvuutiset.fi/artikkeli/voisiko-kiinan-ja-usa-n-valille-syttya-sota-kiinaa-on-vaikea-pitaa-enaa-taysin-ystavallisena/8481774#gs.8ur4y5

# data[].attributes.attachment_link.title
Voisiko Kiinan ja USA:n välille syttyä sota? "Suhteessa Kiinaan tulee väistämättä olemaan jännitteitä"

# data[].attributes.attachment_link.description
Kiina on kaikessa hiljaisuudessa ottanut itselleen tilaa kansainvälisessä politiikassa ja maailman areenoilla. Tuleeko Kiinasta maailman ainoa supervalta?

# data[].attributes.body
https://www.hs.fi/talous/art-2000008996279.html

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bloombergin lähteen mukaan Venäjä saattaa kääntyä kalustoa etsiessään esimerkiksi Pohjois-Korean puoleen.

Venäjä haalii tällä hetkellä sotilaskalustoa, kuten ajoneuvoja ja aseita, ympäri maailmaa Ukrainassa aloittamansa hyökkäyssodan vuoksi, kertoo uutistoimisto Bloomberg.

Yhdysvaltain hallinto uskoo Bloombergin lähteen mukaan, että Venäjä on käyttänyt kauppa-aluksia sotilasrahdin kuljettamiseen Mustallemerelle.

Uutistoimisto käyttää esimerkkinä Syyriasta lähtenyttä Sparta II -nimistä alusta, joka kulki Bosporinsalmen läpi Mustallemerelle heinäkuun loppupuolella.

Bloombergin näkemien satelliittikuvien ja tiedusteluviranomaislähteiden mukaan alus toi lähes varmasti sotilasajoneuvoja Venäjälle Novorossijskin satamaan.

Lähteiden mukaan ajoneuvojen tarkka tyyppi jäi epäselväksi, mutta Syyriassa aluksen kyydissä oli nähty ajoneuvoja ja se oli myöhemmin tunnistettu myös Novorossijskissa vähintään 11 ajoneuvon kanssa.

Bloombergin mukaan Venäjän puolustusministeri Sergei Šoigu sanoi vuonna 2017, että Venäjän armeija on testannut Syyriassa yli 160 erilaista edistynyttä asejärjestelmää, kuten taisteluhävittäjiä, laserohjattuja ohjuksia ja panssarivaunuja.

Bloombergin mukaan Venäjä kiistää, että sillä olisi ongelmia sodassa menetetyn kaluston korvaamisessa.

Yhdysvaltalaiset ja eurooppalaiset lähteet kuitenkin kertovat, että lukuisien panssarivaunujen ja muiden panssaroitujen ajoneuvojen menetykset ovat pakottaneet Venäjän turvautumaan vanhempaan kalustoon, kuten vuosikymmeniä vanhoihin T-62-panssarivaunuihin.

Yhdysvaltojen arvion mukaan hyökkäyksessä on kuollut tai haavoittunut 80 000 venäläistä sotilasta. Arvion mukaan Venäjä on myös käyttänyt merkittävän osuuden sen tarkkuusohjatuista ammuksista ja menettänyt 4 000 panssarivaunua tai muuta panssaroitua ajoneuvoa.

Venäjä on siirtänyt sotilaallisia resurssejaan Ukrainaan myös muualta. Venäjän kiistämien raporttien mukaan se on ohentanut miehitystään Armenian ja Azerbaidžanin kiista-alueen Vuoristo-Karabahin alueella. Yhdysvaltojen mukaan Venäjä siirsi jo maaliskuussa joukkoja Georgiasta yksipuolisesti irtautuneen Etelä-Ossetian alueelta.

Tiedustelupalvelu CIA:n johtaja William Burns sanoi heinäkuussa, että Venäjä yrittää ostaa Iranilta miehittämättömiä aseistettuja lennokkeja.

Yhden Bloombergin lähteen mukaan myös Pohjois-Koreasta saattaa tulla Venäjälle uusi tykistökaluston lähde. Pohjois-Korean järjestelmät ovat kohtuullisen hyvälaatuisia ja viime kuussa maa tunnusti Itä-Ukrainan Donetskin ja Luhanskin alueet itsenäisiksi.

Vaikka Venäjällä ei olla turvauduttu laajaan liikekannallepanoon, ovat alueellisten hallintojen edustajat tarjonneet ihmisille rahallisia kannustimia lyhytaikaiseksi vapaaehtoiseksi ryhtymiseen. Venäjän on kerrottu värväävän sotilaiksi jopa vankeja.

# data[].attributes.attachment_link.title
Venäjän hyökkäys | Venäjä haalii nyt sotilaskalustoa ympäri maailmaa voidakseen jatkaa hyökkäystä Ukrainaan, kertoo Bloomberg

# data[].attributes.attachment_link.description
Bloombergin lähteen mukaan Venäjä saattaa kääntyä kalustoa etsiessään esimerkiksi Pohjois-Korean puoleen. Venäjä haalii tällä hetkellä sotilaskalustoa, kuten ajoneuvoja ja aseita, ympäri maailmaa Ukrainassa aloittamansa hyökkäyssodan vuoksi, kertoo uutistoimisto Bloomberg. Yhdysvaltain hallinto uskoo Bloombergin lähteen mukaan, että Venäjä on käyttänyt kauppa-aluksia sotilasrahdin kuljettamiseen Mustallemerelle.

# data[].attributes.body
https://www.hs.fi/politiikka/art-2000008991566.html

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ukrainan asevoimien sotilaille on tarkoitus antaa pitkälti samankaltaista koulutusta, jota annetaan suomalaisille varusmiehille. Kouluttajia lähettävät myös ainakin Ruotsi, Kanada ja Alankomaat.

Suomi lähettää noin 20 sotilasta Britanniaan kouluttamaan Ukrainan asevoimien sotilaita, kertoo puolustusministeriö tiedotteessa.

Britannian mukaan tavoitteena on kouluttaa noin 10 000 ukrainalaiselle vapaaehtoiselle sotilaan perustaidot. Koulutus tapahtuu tämän vuoden aikana.

Puolustusministeriön tutkimus- ja analyysiyksikön johtajan Juha Marteliuksen mukaan Suomi lähettää Britanniaan "kouluttajatason henkilöitä". Hän ei osaa sanoa, minkä sotilasarvon sotilaista on kyse.

"Joukkoja kouluttavia henkilöitä, jotka tekevät sitä käytännön työskentelyä. Sen tyyppistä sotilasta on tarkoitus lähettää", Martelius sanoo.

Koulutusta johtaa Britannia, joka on pyytänyt kumppanimailtaan tukea koulutuksen toteuttamiseen. Marteliuksen mukaan lähettämistään kouluttajista ovat tähän mennessä kertoneet julkisesti Suomen lisäksi Ruotsi, Kanada ja Alankomaat.

"Olettaisin ja ymmärtäisin, että myös muita maita tulee osallistumaan."

Ukrainan asevoimien sotilaille on tarkoitus antaa Marteliuksen mukaan pitkälti samankaltaista koulutusta, jota suomalaiset varusmiehet saavat varusmiespalveluksessa.

Marteliuksen mukaan Britannian pyyntö on tullut kesän aikana.

"Käsittääkseni kutsu ei ole tullut kovin pitkä aika sitten. Koulutus tapahtuu kuluvan syksyn aikana, eli aika nopeasti", hän kertoo.

Martelius ei ota kantaa siihen, onko suomalaiskouluttajat jo valittu.

# data[].attributes.attachment_link.title
Venäjän hyökkäys | Puolustusministeriö: Suomi lähettää noin 20 sotilasta Britanniaan kouluttamaan Ukrainan joukkoja

# data[].attributes.attachment_link.description
Ukrainan asevoimien sotilaille on tarkoitus antaa pitkälti samankaltaista koulutusta, jota annetaan suomalaisille varusmiehille. Kouluttajia lähettävät myös ainakin Ruotsi, Kanada ja Alankomaat. Suomi lähettää noin 20 sotilasta Britanniaan kouluttamaan Ukrainan asevoimien sotilaita, kertoo puolustusministeriö tiedotteessa. Britannian mukaan tavoitteena on kouluttaa noin 10 000 ukrainalaiselle vapaaehtoiselle sotilaan perustaidot. Koulutus tapahtuu tämän vuoden aikana.

# data[].attributes.body
Ukraina muistutti, että se voi iskeä Venäjän armeijan sydämeen - Pääkirjoitus | HS.fi

# data[].attributes.attachment_link.title
Pääkirjoitus | Ukraina muistutti, että se voi iskeä Venäjän armeijan sydämeen

# data[].attributes.attachment_link.description
Räjähdykset Krimin lentotukikohdassa olivat uusi käänne Ukrainan sodassa

# data[].attributes.body
https://www.hs.fi/ulkomaat/art-2000008997553.html

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kim Jong-un julisti Pohjois-Korean nitistäneen viruksen ja kertoi tiukkojen koronarajoitusten loppuvan.

Pohjois-Korean johtajalla Kim Jong-unilla on todennäköisesti ollut koronavirustartunta, kertoo uutistoimisto Reuters.

Asiasta antoi viitteitä Kim Jong-unin siskon Kim Yo-jongin keskiviikkona pitämä puhe, jossa hän kertoo veljensä olleen "kovan kuumeen kourissa" samalla kun maa on kärsinyt koronaepidemian leviämisestä.

Kehnon testauskapasiteetin vuoksi Pohjois-Korea on raportoinut epidemiastaan pitämällä lukua maansa kuumetapauksista varsinaisten koronavirustapausten sijaan.

Puheessaan Kim Yo-jong, joka on Pohjois-Korean hallinnon korkea-arvoinen virkailija, syytti Etelä-Koreaa koronaviruksen levittämisestä maahan. Kimin mukaan virus olisi saapunut Etelä-Koreasta lentolehtisten mukana, joita eteläkorealaiset aktivistit ovat lähettäneet rajan yli ilmapallojen avulla Pohjois-Koreaan jo vuosikymmenten ajan.

Lue lisää: Pohjois-Korea syyttää koronaepidemiasta loikkareiden lähettämiä ilmapalloja

"Emme voi enää sivuuttaa Etelä-Koreasta tulevaa jatkuvaa roskatulvaa", Kim Yo-jong sanoi Reutersin mukaan ja uhkasi Etelä-Koreaa "kuolettavilla kostotoimilla".

Keskiviikkoisessa tilaisuudessa Kim Jong-un julisti Pohjois-Korean nitistäneen viruksen ja kertoi tiukkojen koronarajoitusten loppuvan.

Kim Jong-un kuvaili maassa raportoitua vain 74 koronakuoleman määrää "ihmeeksi".

Huhtikuun jälkeen Pohjois-Koreassa on raportoitu yhteensä 4,8 miljoonaa tartuntaa, joten maan koronavirustartunnan kuolleisuusaste olisi vain 0,002 prosenttia. Luku on maailman alhaisin ja asiantuntijoiden mielestä epäuskottava ottaen huomioon, että Pohjois-Korean terveydenhuolto on maailman heikoimpia eikä maassa ole koronarokotteita tai -lääkkeitä.

# data[].attributes.attachment_link.title
Pohjois-Korea | Pohjois-Korea julisti kukistaneensa maan koronaepidemian - Kim Jong-unilla epäillään olleen koronavirustartunta

# data[].attributes.attachment_link.description
Kim Jong-un julisti Pohjois-Korean nitistäneen viruksen ja kertoi tiukkojen korona­rajoitusten loppuvan. Pohjois-Korean johtajalla Kim Jong-unilla on todennäköisesti ollut koronavirus­tartunta, kertoo uutistoimisto Reuters. Asiasta antoi viitteitä Kim Jong-unin siskon Kim Yo-jongin keskiviikkona pitämä puhe, jossa hän kertoo veljensä olleen "kovan kuumeen kourissa" samalla kun maa on kärsinyt korona­epidemian leviämisestä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Satapaikkaisesta senaatista Suomen ja Ruotsin Nato-jäsenyyttä tuki ylivoimainen enemmistö, 95 jäsentä.

Suomi ja Ruotsi saivat yhdysvaltalaisilta senaattoreilta runsaasti ylistystä, kun Yhdysvaltain senaatti hyväksi maiden Nato-jäsenyydet torstaiyönä Suomen aikaa.

Biden totesi, että Yhdysvaltojen senaatti suoritti ratifioinnin nopeinta tahtia sitten vuoden 1981. Hän viittasi lausunnossaan lisäksi toukokuuhun, kun hän tapasi presidentti Sauli Niinistön ja Ruotsin pääministerin Magdalena Anderssonin Washingtonissa.

Lue lisää: Yhdysvallat on ratifioinut Suomen ja Ruotsin Nato-jäsenyyden, vain yksi senaattori äänesti vastaan

Lue lisää: Miksi Suomen ja Ruotsin Nato-jäsenyys etenee Yhdysvalloissa poikkeuksellisen nopeasti? - Tutkijoiden mukaan syitä on monia

Satapaikkaisesta senaatista Suomen ja Ruotsin Nato-jäsenyyttä tuki ylivoimainen enemmistö, 95 jäsentä. Vain yksi senaattori, republikaanien Josh Hawley, äänesti vastaan. Lisäksi republikaani Rand Paul äänesti tyhjää.

Senaattorit pitivät useiden minuuttien mittaisia puheita keskustelussa, joka venyi lopulta lähes viiden tunnin pituiseksi. Alun perin kestoksi oli arvioitu noin kolme tuntia.

Keskustelu ei kuitenkaan ollut tiivistä väittelyä, vaan Suomen ja Ruotsin jäsenyyksiä pidettiin pääosin erittäin hyvänä asiana.

Suomea kehuttiin erityisesti investoinneista puolustukseen. Moni edustaja nosti esiin, että Suomi käytännössä käyttää jo nyt Naton suosittelemat kaksi prosenttia budjetistaan puolustusmenoihin.

"Ei ole mitään epäilystä siitä, että näiden vahvojen maiden, joilla on modernit kansantaloudet ja pystyvät keskenään yhteensopivat armeijat, liittyminen vain vahvistaisi maailmanhistorian menestyksekkäintä sotilasliittoa", McConnell sanoi.

"Meillä on alle 200 hävittäjää täydessä toiminnassa täällä Yhdysvalloissa", Tillis sanoi.

Senaatin istunnossa kuultiin myös laajasti Suomen ja Ruotsin historiasta Venäjän kanssa.

"Hän jäi historiankirjoihin paremmin tunnetulla, hyvin ansaitulla lempinimellään Valkoinen kuolema", Cotton sanoi ja jatkoi kehumalla suomalaista asepalvelusta.

"He eivät voi uhata Yhdysvaltoja tai Eurooppaa", Schumer sanoi.

"Lähetämme sekä Vladimir Putinille että ukrainalaisille viestin, että Nato on yhtenäinen ja että tuemme edelleen ukrainalaisten ponnistuksia tätä brutaalia diktaattoria vastaan", Shaheen sanoi.

Oikaisu 4.8. kello 15.47: Korjattu republikaaniedustaja Thom Tillisin etunimi oikeaksi. Aiemmin se oli kirjoitettu virheellisesti muotoon Tom.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nato | Molotovin cocktail, Simo Häyhä ja F-35-hävittäjät - Näin senaattorit Yhdysvalloissa ylistivät Suomea ja Ruotsia tulevina Naton jäseninä

# data[].attributes.attachment_link.description
Satapaikkaisesta senaatista Suomen ja Ruotsin Nato-jäsenyyttä tuki ylivoimainen enemmistö, 95 jäsentä. Suomi ja Ruotsi saivat yhdysvaltalaisilta senaattoreilta runsaasti ylistystä, kun Yhdysvaltain senaatti hyväksi maiden Nato-jäsenyydet torstaiyönä Suomen aikaa. Biden totesi, että Yhdysvaltojen senaatti suoritti ratifioinnin nopeinta tahtia sitten vuoden 1981. Hän viittasi lausunnossaan lisäksi toukokuuhun, kun hän tapasi presidentti Sauli Niinistön ja Ruotsin pääministerin Magdalena Anderssonin Washingtonissa.

# data[].attributes.body
https://www.hs.fi/politiikka/art-2000008916646.html

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jotta Suomesta tulisi Naton jäsen, tulee liittymispöytäkirjat ratifioida kaikkien Nato-maiden parlamenteissa. Grafiikka kertoo, miten asia etenee.

Jo yli kaksi kolmasosaa Nato-maista on ratifioinut Suomen ja Ruotsin Nato-jäsenyyden.

Viimeisin hyväksyjä on Yhdysvallat, jossa senaatti ratifioi jäsenyyden torstain vastaisena yönä.

Nato-maat allekirjoittivat Suomen ja Ruotsin niin sanotut liittymispöytäkirjat heinäkuun alussa Brysselissä. Ennen lopullista jäsenyyttä kaikkien 30 nykyisen jäsenmaan pitää vielä ratifioida eli vahvistaa liittymispöytäkirjat omien kansallisten käytäntöjensä mukaan.

HS seuraa ratifiointien etenemistä maittain tässä jutussa ja sen lopussa olevassa päivittyvässä taulukossa. Taulukkoa päivitetään sitä tahtia, kun ratifiointeja ja niihin liittyviä aikatauluja tulee HS:n tietoon.

HS päivittää taulukkoa sen mukaan, milloin maassa on tehty tosiasiallinen poliittinen päätös ratifioida Suomen jäsenyys. Lopullinen ratifioinnista tulee, kun maat toimittavat ratifiointiasiakirjat Yhdysvaltain ulkoministeriöön.

Osalla maista on ollut halu hyväksyä Suomen ja Ruotsin jäsenyys hyvin nopeasti.

Tanska, Kanada ja Norja ilmoittivat ratifioinnista heti samana päivänä kun liittymispöytäkirjat allekirjoitettiin.

Lue lisää: Suomen Nato-ratifiointi johti erikoiseen diplomaattiseen selkkaukseen, nopeuskiistan osapuolina Tanska ja Kanada

Pian tämän jälkeen jäsenyyden vahvistivat Islanti, Viro, Albania ja Saksa.

Ennen kuin Suomen ja Ruotsin jäsenyydet on ratifioitu, maat ovat niin sanottuja tarkkailijajäseniä.

Tämä tarkoittaa muun muassa, että ne pääsevät läsnäolo- ja puheoikeudella mukaan Naton kokouksiin lukuun ottamatta ydinaseita koskevaa suunnittelua.

Äänioikeutta niillä ei luonnollisesti myöskään ole ennen kuin varsinaisina jäseninä.

Maat pääsevät kuitenkin nykyistä syvemmin mukaan Naton toimintaan ja voivat aloittaa keskustelut oman jäsenyytensä varsinaisesta sisällöstä.

Oikaisu 6.7. kello 15.35: Suomen jäsenyyden ratifioi virallisesti ensimmäisenä Kanada, joka talletti asiakirjansa ensimmäisenä Washingtonissa. Artikkelissa kerrottiin aiemmin ensimmäiseksi ratifioijaksi Tanska.

Oikaisu 9.7. kello 20.00: Toisin kuin jutussa ja grafiikassa aiemmin väitettiin, Puola ei ole vielä lopullisesti ratifioinut Suomen Nato-jäsenyyttä. Ratifiointiasiakirjat on hyväksynyt vasta maan parlamentin alahuone 7. heinäkuuta.

Oikaisu 13.7. kello 11.16: Lisätty Puola ratifioineiden maiden joukkoon. HS päivittää taulukkoa sen mukaan, milloin maassa on tehty tosiasiallinen poliittinen päätös ratifioida Suomen jäsenyys. Puolassa tämä oli parlamentin alahuoneen päätös.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nato | Yhdysvallat hyväksyi Suomen ja Ruotsin Nato-jäsenyyden - HS seuraa ratifiointia maa maalta

# data[].attributes.attachment_link.description
Jotta Suomesta tulisi Naton jäsen, tulee liittymispöytäkirjat ratifioida kaikkien Nato-maiden parlamenteissa. Grafiikka kertoo, miten asia etenee. Jo yli kaksi kolmasosaa Nato-maista on ratifioinut Suomen ja Ruotsin Nato-jäsenyyden. Viimeisin hyväksyjä on Yhdysvallat, jossa senaatti ratifioi jäsenyyden torstain vastaisena yönä. Nato-maat allekirjoittivat Suomen ja Ruotsin niin sanotut liittymispöytäkirjat heinäkuun alussa Brysselissä.

# data[].attributes.body
https://www.hs.fi/politiikka/art-2000008993766.html

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hallitus aikoo linjata venäläisten viisumeista tarkemmin lähiaikoina.

Ulkoministeriössä on valmius hyvin nopeasti alkaa rajoittaa venäläisten viisumeiden saantia Suomeen.

Ministeriö kuitenkin odottaa vielä hallituksen poliittista ohjausta siitä, millaisia viisumeita Suomi on valmis myöntämään ja kuinka paljon.

"Poliittisessa keskustelussa pitää käydä läpi se, kuinka tiukalle ruuvia halutaan vääntää. Ja toisaalta se, mitkä ovat ne erikoisryhmät, joiden maahantulo halutaan turvata. Nämä linjaukset pitää tehdä poliittisen keskustelun tuloksena eikä virkamiespäätöksinä", sanoo ulkoministeriön konsulipäällikkö Jussi Tanner.

Ulkoministeri Pekka Haavisto (vihr) sanoi viime torstaina Naantalissa tasavallan presidentin ja hallituksen tapaamisen yhteydessä, että Suomi aikoo rajoittaa ajallisesti venäläisten turistiviisumien hakumahdollisuutta.

Lue lisää: Ulkoministeri Haavisto: Suomi rajoittaa venäläisten tuloa suosimalla muita viisumeja turistiviisumien kustannuksella

Haavisto kertoi tuolloin HS:lle, että ulkoministeriössä on viime viikot etsitty malleja, "jotka olisivat sekä laillisia että tehokkaita venäläisten turistiviisumisuman estämiseksi".

Haavisto sanoi, että yksi mahdollinen keino liittyy siihen, millaisia viisumeja myönnetään. Viisumeja myönnetään eri kategorioissa eli käytännössä esimerkiksi kuljetusalalle, opiskelijoille tai perheenjäsenille.

"Ajatuksena on, että rajoitettaisiin ajallisesti hakumahdollisuutta turistiviisumeille, jolloin voitaisiin preferoida niitä viisumeja, jotka ovat tarpeellisia mutta muita kuin turismia Suomeen", Haavisto sanoo.

Konsulipäällikkö Tanner sanoo, että ministeriö ei sinänsä tarvitse hallitukselta erillistä päätöstä, vaan poliittista ohjausta.

"Me voimme ulkoministeriössä virkamiespäätöksinä sitten nämä toteuttaa, mutta me haluamme tietää, mihin suuntaan ja kuinka rajusti halutaan mennä."

Tanner ei osaa sanoa, milloin hallitus asiasta linjaa.

HS:n tietojen mukaan hallitus on kaavaillut lähiaikoina niin sanottua epävirallista iltakoulua, jossa asia käsitellään. Iltakouluun osallistuu myös hallituspuolueiden eduskuntaryhmien edustajia.

"Me emme näe tässä sellaista kiirettä, että linjauksen täytyisi olla tänään tai huomenna valmis. Päätöstä ohjaa enemmän poliittinen aikataulu", Tanner sanoo.

Tanner sanoo, että edessä olisi juridisia ongelmia, jos turistiviisumit kiellettäisiin kokonaan.

"Nyt on erityinen huoli, että turistiviisumien kysyntä ylittää tarjonnan selvästi. Tärkeiden erityisryhmien kuten perheenjäsenten viisumihakemukset hukkuvat turistiviisumihakemusten alle, eivätkä perheenjäsenviisumia hakevat saa jättöaikoja."

Hän sanoo, että Suomi voi kiintiöittää viisumihakemusten jättöaikojen kokonaispotista suuremman osan perheenjäsenille ja muille erityisryhmille, jolloin turistiviisumien hakemiselle jää selvästi vähemmän aikoja.

"Tällä voidaan rajoittaa turistiviisumeja merkittävästi. Se ei heti näy, mutta jossain vaiheessa se alkaa matkailussa näkyä."

Myös EU:ssa keskustellaan parhaillaan venäläisten matkailuun liittyvistä ongelmaista. Suomi haluaa, että EU tekisi myös yhteisiä päätöksiä matkailun suhteen.

Tanner sanoo, että hallitus voi myös linjata, miten se lopulta suhtautuu matkailua koskeviin EU-pakotteisiin.

# data[].attributes.attachment_link.title
Venäjä | Ulkoministeriö odottaa hallituksen tarkkaa ohjeistusta venäläisten viisumeista: "Pitää käydä läpi, kuinka tiukalle ruuvia halutaan vääntää"

# data[].attributes.attachment_link.description
Hallitus aikoo linjata venäläisten viisumeista tarkemmin lähiaikoina. Ulkoministeriössä on valmius hyvin nopeasti alkaa rajoittaa venäläisten viisumeiden saantia Suomeen. Ministeriö kuitenkin odottaa vielä hallituksen poliittista ohjausta siitä, millaisia viisumeita Suomi on valmis myöntämään ja kuinka paljon. "Poliittisessa keskustelussa pitää käydä läpi se, kuinka tiukalle ruuvia halutaan vääntää.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Satapaikkaisesta senaatista Suomen ja Ruotsin Nato-jäsenyyttä tuki ylivoimainen enemmistö, 95 jäsentä.

Suomi ja Ruotsi saivat yhdysvaltalaisilta senaattoreilta runsaasti ylistystä, kun Yhdysvaltain senaatti hyväksi maiden Nato-jäsenyydet torstaiyönä Suomen aikaa.

Biden totesi, että Yhdysvaltojen senaatti suoritti ratifioinnin nopeinta tahtia sitten vuoden 1981. Hän viittasi lausunnossaan lisäksi toukokuuhun, kun hän tapasi presidentti Sauli Niinistön ja Ruotsin pääministerin Magdalena Anderssonin Washingtonissa.

Lue lisää: Yhdysvallat on ratifioinut Suomen ja Ruotsin Nato-jäsenyyden, vain yksi senaattori äänesti vastaan

Lue lisää: Miksi Suomen ja Ruotsin Nato-jäsenyys etenee Yhdysvalloissa poikkeuksellisen nopeasti? - Tutkijoiden mukaan syitä on monia

Satapaikkaisesta senaatista Suomen ja Ruotsin Nato-jäsenyyttä tuki ylivoimainen enemmistö, 95 jäsentä. Vain yksi senaattori, republikaanien Josh Hawley, äänesti vastaan. Lisäksi republikaani Rand Paul äänesti tyhjää.

Senaattorit pitivät useiden minuuttien mittaisia puheita keskustelussa, joka venyi lopulta lähes viiden tunnin pituiseksi. Alun perin kestoksi oli arvioitu noin kolme tuntia.

Keskustelu ei kuitenkaan ollut tiivistä väittelyä, vaan Suomen ja Ruotsin jäsenyyksiä pidettiin pääosin erittäin hyvänä asiana.

Suomea kehuttiin erityisesti investoinneista puolustukseen. Moni edustaja nosti esiin, että Suomi käytännössä käyttää jo nyt Naton suosittelemat kaksi prosenttia budjetistaan puolustusmenoihin.

"Ei ole mitään epäilystä siitä, että näiden vahvojen maiden, joilla on modernit kansantaloudet ja pystyvät keskenään yhteensopivat armeijat, liittyminen vain vahvistaisi maailmanhistorian menestyksekkäintä sotilasliittoa", McConnell sanoi.

"Meillä on alle 200 hävittäjää täydessä toiminnassa täällä Yhdysvalloissa", Tillis sanoi.

Senaatin istunnossa kuultiin myös laajasti Suomen ja Ruotsin historiasta Venäjän kanssa.

"Hän jäi historiankirjoihin paremmin tunnetulla, hyvin ansaitulla lempinimellään Valkoinen kuolema", Cotton sanoi ja jatkoi kehumalla suomalaista asepalvelusta.

"He eivät voi uhata Yhdysvaltoja tai Eurooppaa", Schumer sanoi.

"Lähetämme sekä Vladimir Putinille että ukrainalaisille viestin, että Nato on yhtenäinen ja että tuemme edelleen ukrainalaisten ponnistuksia tätä brutaalia diktaattoria vastaan", Shaheen sanoi.

Oikaisu 4.8. kello 15.47: Korjattu republikaaniedustaja Thom Tillisin etunimi oikeaksi. Aiemmin se oli kirjoitettu virheellisesti muotoon Tom.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nato | Molotovin cocktail, Simo Häyhä ja F-35-hävittäjät - Näin senaattorit Yhdysvalloissa ylistivät Suomea ja Ruotsia tulevina Naton jäseninä

# data[].attributes.attachment_link.description
Satapaikkaisesta senaatista Suomen ja Ruotsin Nato-jäsenyyttä tuki ylivoimainen enemmistö, 95 jäsentä. Suomi ja Ruotsi saivat yhdysvaltalaisilta senaattoreilta runsaasti ylistystä, kun Yhdysvaltain senaatti hyväksi maiden Nato-jäsenyydet torstaiyönä Suomen aikaa. Biden totesi, että Yhdysvaltojen senaatti suoritti ratifioinnin nopeinta tahtia sitten vuoden 1981. Hän viittasi lausunnossaan lisäksi toukokuuhun, kun hän tapasi presidentti Sauli Niinistön ja Ruotsin pääministerin Magdalena Anderssonin Washingtonissa.

# data[].attributes.body
Erdoğan käy kauppaa kaikkien kanssa pysyäkseen vallassa

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Turkki on jo vaalitunnelmissa, mutta vallasta taistelevalla presidentti Recep Tayyip Erdoğanilla ei ole vielä varaa vaaleihin.

Turkin politiikkaa määrittää nyt presidentti Recep Tayyip Erdoğanin taistelu vallasta, mikä aiheuttaa Turkin liittolaisille Natossa ongelmia. Suomen, Ruotsin ja Turkin kolmiodraaman keskiössä on lähikuukaudet se, miten Erdoğan päättää käyttää Suomen ja Ruotsin Nato-jäsenyyden ratifiointia oman valtapelinsä välineenä.

Naton, Suomen, Ruotsin ja Turkin neuvottelijat tapaavat 26. elokuuta Tukholmassa vain muutamaa viikkoa ennen Ruotsin valtiopäivävaaleja. Tulevissa tapaamisissa rakennetaan diplomatian ihmettä, jota Erdoğan voisi esitellä kannattajilleen voittona mutta joka ei enää enempää nöyryyttäisi kahta pohjoismaista oikeusvaltioita.

Vaikka Nato-ratifioinnit sujuvat muutoin nopeasti, Suomi ja Ruotsi ovat yhä Turkin propagandavälineitä. Naton huippukokouksessa Madridissa solmittu monitulkintainen sopimus antaa Turkille paljon pelimahdollisuuksia. Erdoğan ja vain Erdoğan ratkaisee, milloin Suomi ja Ruotsi ovat ottaneet kurdeihin liittyvät Turkin turvallisuushuolet tarpeeksi tosissaan. Ratkaisuun mennee vielä tovi, sillä Turkkia kiinnostanee Ruotsin vaalitulos ja tulevan hallituksen linja. Turkin parlamenttikin on istuntotauolla lokakuuhun asti.

Turkki on jo vaalimoodissa, mutta Erdoğanilla ei ole vielä varaa vaaleihin. Presidentinvaalit ja parlamenttivaalit on kuitenkin pidettävä viimeistään ensi kesänä.

Talouskriisi toi aikanaan Erdoğanin valtaan, ja nyt se voi viedä vallan. Inflaatio huitelee sadassa prosentissa, ja köyhtyvä kansa on nälkäistä ja vihaista. Erdoğanin tyyliin kuuluisi nostattaa AKP-puolueensa kannatusta iskemällä kurdeja vastaan. Isku Syyriaan on nytkin esillä, mutta se olisi ulkopoliittinen riski. Iskua vastustavat niin Yhdysvallat kuin Venäjäkin, joita molempia Erdoğan laskee tarvitsevansa.

Kiristynyt geopoliittinen kilpailu pakotti Turkin arvioimaan uusiksi suhteitaan naapureihinsa. Ihan kaikkien kanssa ei olisi varaa olla riidoissa. Turkki on yllättänyt lännen myös sillä, että se yrittää parantaa nopeaa tahtia suhteitaan Saudi-Arabiaan, Arabiemiraatteihin sekä myös Egyptiin ja Israeliin.

Turkki on Euroopan huoli monella tapaa. Turkissa on nelisen miljoonaa Syyrian sodan pakolaista, joiden työmahdollisuuksia talouskriisi vaikeuttaa. Pakolaisten ahdinko heijastuu heti Euroopan unioniin.

Ihmisoikeuspolitiikka on oma lukunsa. Vuoden 2016 vallankaappausyrityksen jälkeiset puhdistukset oppositiossa ja mediassa olivat kovia, ja kontrolli sosiaalisesta mediasta kiristyy uuden lain myötä entisestään.

Vaikka oppositio on vahvoilla, vallanvaihtoa on aikaista ennakoida. Oppositio pantannee presidenttiehdokastaan siihen asti, että vaalipäivä julkaistaan.

Länsi pelkää Erdoğanin päätyvän Venäjän presidentin Vladimir Putinin pankkiiriksi, jos Putin auttaa Erdoğania pysymään vallassa.

Turkin suhde Venäjään on vaikea mutta tiivis. Venäjän hyökkäyssotaa Ukrainassa Erdoğan käyttää hyväkseen minkä pystyy. Yhtäältä Turkki käy kauppaa Venäjän kanssa, toisaalta aseistaa Ukrainaa. Viljakuljetuksien turvaamisesta Turkki yrittää kerätä kunniaa.

Erdoğan tapasi Putinin viime perjantaina Sotšissa. Kumpikin yrittää ratkoa ongelmiaan toisen avulla. Turkki on riippuvainen venäläisestä energiasta ja venäläisistä turisteista. Riippuvuus tiivistyy, kun Turkkiin nousee venäläisvoimin venäläisomisteinen ydinvoimala. Voi vain arvailla, mitä Erdoğan ja Putin sopivat Syyriasta.

Erdoğania pidättelee pelko Yhdysvaltojen pakotteista. Turkin ja Yhdysvaltojen suhteessa on oma dynamiikkansa, josta Nato-sopimuksen ratifiointia odottava Suomi saa maistiaisia.

Ensi viikolla Turkin puolustusministerin delegaatio neuvottelee Washingtonissa F-16-hävittäjistä. Kauppa on Turkille tärkeä. Se voi vaikuttaa myös Suomen ja Ruotsin Nato-jäsenyyteen, jos Erdoğanille tulee tarve osoittaa ymmärrystä sille, millaista liittolaisuutta Yhdysvallat Turkilta odottaa.

Pääkirjoitukset ovat HS:n kannanottoja ajankohtaiseen aiheeseen. Kirjoitukset laatii HS:n pääkirjoitustoimitus, ja ne heijastavat lehden periaatelinjaa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Pääkirjoitus | Erdoğan käy kauppaa kaikkien kanssa pysyäkseen vallassa

# data[].attributes.attachment_link.description
Turkki on jo vaalitunnelmissa, mutta vallasta taistelevalla presidentti Recep Tayyip Erdoğanilla ei ole vielä varaa vaaleihin. Turkin politiikkaa määrittää nyt presidentti Recep Tayyip Erdoğanin taistelu vallasta, mikä aiheuttaa Turkin liittolaisille Natossa ongelmia. Suomen, Ruotsin ja Turkin kolmiodraaman keskiössä on lähikuukaudet se, miten Erdoğan päättää käyttää Suomen ja Ruotsin Nato-jäsenyyden ratifiointia oman valtapelinsä välineenä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Yhdysvaltain edustajainhuoneen puhemiehen vierailun jälkeen aloitetut sotaharjoitukset Taiwanin ympärillä jatkuvat edelleen.

Kiina varoitti keskiviikkona, ettei se ei tule sietämään "separatistisia toimia" Taiwanissa, ja on valmis liittämään saaren yhteyteensä voimatoimin.

"Olemme valmiita antamaan paljon tilaa rauhanomaiselle yhdistymiselle, mutta minkäänlaiselle separatistiselle toiminnalle ei ole tilaa. Emme luovu voimankäytöstä ja varaamme itsellemme mahdollisuuden ryhtyä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin", sanottiin Kiinan Taiwanin-suhteista vastaavan viraston lausunnossa.

Lausunnossa muistutettiin kuitenkin, että Kiina käyttää voimaa vain pakon edessä.

"Olemme pakotettuja äärimmäisiin toimiin vain vastataksemme separatististen elementtien ja ulkovaltojen provokaatioon, jos he ylittävät punaiset linjamme", lausunto jatkui.

Edellisen kerran Kiina antoi vastaavan, Taiwania koskevan lausunnon vuonna 2000.

Kiinan kova kielenkäyttö liittyy Yhdysvaltain edustajainhuoneen puhemiehen Nancy Pelosin taannoiseen vierailuun Taiwanissa. Kiina ilmoitti jo ennen vierailua pitävänsä sitä "äärimmäisenä provokaationa".

Vierailun toteuduttua Kiina aloitti suuret sotaharjoitukset Taiwanin ympäristössä. Niiden oli määrä päättyä viikonloppuna, mutta maanantaina Kiina kertoi niiden jatkuvan toistaiseksi.

Lisäksi Kiina ilmoitti katkaisevansa yhteistyönsä Yhdysvaltojen kanssa useilla eri aloilla.

Myös Taiwan järjesti tiistaina lyhyet, alle tunnin mittaiset tykistöön keskittyneet sotaharjoitukset. Uudet harjoitukset on määrä järjestää torstaina.

Lyhyetkin sotaharjoitukset saivat Kiinan heti älähtämään.

"Jokainen salaliitto, jonka tavoitteena on asein vastustaa jälleenyhdistymistä, tulee päättymään epäonnistumiseen samalla tavalla kuin jos heinäsirkka yrittäisi pysäyttää sotavaunut", kuvaili Kiinan ulkoministeriön edustaja Wang Wenbin.

# data[].attributes.attachment_link.title
Taiwan | Kiina toisti jälleen, että se on valmis liittämään Taiwanin yhteyteensä vaikka sotilastoimin

# data[].attributes.attachment_link.description
Yhdysvaltain edustajainhuoneen puhemiehen vierailun jälkeen aloitetut sotaharjoitukset Taiwanin ympärillä jatkuvat edelleen. Kiina varoitti keskiviikkona, ettei se ei tule sietämään "separatistisia toimia" Taiwanissa, ja on valmis liittämään saaren yhteyteensä voimatoimin. "Olemme valmiita antamaan paljon tilaa rauhanomaiselle yhdistymiselle, mutta minkäänlaiselle separatistiselle toiminnalle ei ole tilaa.

# data[].attributes.headline
Yhdysvallat kommentoi Kiinan ilmoitusta lopettaa yhteistyö puolustus- ja ilmasto­asioissa: ”He rankaisevat koko maailmaa” (Christina)

# data[].attributes.subject
Yhdysvallat kommentoi Kiinan ilmoitusta lopettaa yhteistyö puolustus- ja ilmasto­asioissa: ”He rankaisevat koko maailmaa” (Christina)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kiina on perunut useita tapaamisia Yhdysvaltojen kanssa ja jäädyttänyt merkittävät ilmastoneuvottelut reaktiona poliitikko Nancy Pelosin vierailuun Taiwanissa.

Kiinan hallinto tiedotti perjantaina, että se lopettaa yhteistyön Yhdysvaltojen kanssa kahdeksalla eri osa-alueella. Se esimerkiksi peruu useita puolustustapaamisia ja jäädyttää maiden väliset ilmastoneuvottelut.

Kiinan ilmoituksesta raportoivat esimerkiksi uutistoimistot AFP ja Bloomberg.

Yhdysvallat kommentoi Kiinan ilmoitusta yhteistyön lopettamisesta "täysin vastuuttomaksi".

"He kuvittelivat rankaisevansa meitä lopettamalla yhteistyön. Todellisuudessa he rankaisevat koko maailmaa, koska ilmastonmuutos ei katso maantieteellisiä rajoja", Yhdysvaltain kansallisen turvallisuusneuvoston tiedottaja John Kirby sanoi perjantaina.

Yhteistyöstä vetäytyminen on jatkoa Kiinan protestoinnille, jonka se aloitti Yhdysvaltain edustajainhuoneen puheenjohtajan Nancy Pelosin vierailtua Taiwanissa.

Merkittävän yhdysvaltalaispoliitikon vierailu on saanut Kiinan aloittamaan myös poikkeuksellisen laajat sotaharjoitukset Taiwanin ympärillä.

Lue lisää: Kiina asetti pakotteita Taiwanissa vierailleelle Nancy Pelosille

Lue lisää: Taiwania uhittelevan Kiinan armeija on valtava - Sotaspekulaatioiden keskellä kannattaa kuitenkin pysyä rauhallisena, tutkija kehottaa

Kiina ja Yhdysvallat ovat kaksi maailman suurinta kasvihuonekaasujen tuottajamaata. Niiden välinen ilmastotoimiin tähtäävä yhteistyö julkistettiin viime vuonna Glasgow'n ilmastokokouksessa.

Tuolloin Yhdysvaltojen ja Kiinan hallinnot vannoivat tekevänsä yhdessä ilmastotoimia 2020-luvulla ja tapaavansa säännöllisesti niitä seuratakseen.

Perjantaina Kiina kuitenkin ilmoitti ilmastoneuvottelujen keskeyttämisestä.

Lue lisää: Yhdysvallat ja Kiina yllättivät yöllä ilmastojulistuksella, jonka olennaisin asia on otsikon viimeisessä sanassa

Lisäksi Kiina ilmoitti puolustusyhteistyön jäädyttämisestä.

Kiinan hallinnon mukaan se peruu keskustelut Yhdysvaltojen armeijan johdon kanssa, tapaamisen Yhdysvaltojen puolustusministeriön kanssa sekä meriturvallisuuteen liittyvät neuvottelut.

Samalla Kiina ilmoitti, ettei se tee yhteistyötä Yhdysvaltojen kanssa rikosten ehkäisyn, laittoman maahanmuuton, oikeudellisten prosessien tai huumekaupan ehkäisyn saralla.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kansainvälinen politiikka | Yhdysvallat kommentoi Kiinan ilmoitusta lopettaa yhteistyö puolustus- ja ilmastoasioissa: "He rankaisevat koko maailmaa"

# data[].attributes.attachment_link.description
Kiina on perunut useita tapaamisia Yhdysvaltojen kanssa ja jäädyttänyt merkittävät ilmastoneuvottelut reaktiona poliitikko Nancy Pelosin vierailuun Taiwanissa. Kiinan hallinto tiedotti perjantaina, että se lopettaa yhteistyön Yhdysvaltojen kanssa kahdeksalla eri osa-alueella. Se esimerkiksi peruu useita puolustustapaamisia ja jäädyttää maiden väliset ilmastoneuvottelut. Kiinan ilmoituksesta raportoivat esimerkiksi uutistoimistot AFP ja Bloomberg.

# data[].attributes.attachment_caption
ZAPORIZZJAN ydinvoimalasta ei voi tulla ”uutta Tshernobylia”, rauhoittelee ydinvoimalaitosten valvontaosaston johtaja Tapani Virolainen Säteilyturvakeskuksesta 

# data[].attributes.body
https://www.is.fi/ulkomaat/art-2000008991694.html

# data[].attributes.body
https://www.hs.fi/ulkomaat/art-2000008993462.html

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kotietsintään on joka tapauksessa tarvittu painavat perusteet, kirjoittaa HS:n Washingtonin-kirjeenvaihtaja Elina Väntönen.

Liittovaltion poliisi FBI teki maanantaina kotietsinnän Yhdysvaltojen entisen presidentin Donald Trumpin hulppeaan kartanoon Floridassa.

Kyseessä oli poikkeuksellinen toimi, jolla tulee olemaan joka tapauksessa painavia seurauksia - riippumatta siitä, mitä poliisi oikeastaan löysi.

Historioitsija ja journalisti Garrett Graff arvioi, että kyseessä on yksi merkittävimmistä ja poliittisesti räjähdysalttiimmista teoista, joihin Yhdysvaltain oikeusministeriö ja FBI ovat koskaan ryhtyneet. Politicon mukaan lainvalvojat eivät ole koskaan ottaneet entistä presidenttiä kohteekseen yhtä aggressiivisesti.

Ja pahaltahan se kuulostaa: entisen presidentin kotiin tehtiin kotietsintä, koska tuomari piti todennäköisenä, että sieltä on mahdollista löytää todisteita rikollisesta toiminnasta.

Asiantuntijat pohtivat kilpaa, onko mitään vastaavaa koskaan ennen Yhdysvaltojen historiassa edes tapahtunut. Kuvaavaa on myös, että vei aikaa selvittää, mihin kaikista Trumpiin kohdistuvista tutkinnoista kotietsintä oikeastaan liittyy.

Miksi näin tapahtui nyt ja mitä tästä seuraa?

Trumpin presidenttikaudella Mar-a-Lago oli tärkeä paikka. Siellä hän kestitsi muun muassa Kiinan presidenttiä Xi Jinpingiä ja Japanin pääministeriä Shinzo Abea. Päätös ohjusiskusta Syyriaan tehtiin kartanoon rakennetussa tilannehuoneessa.

Mar-a-Lago on pysynyt Trumpin tärkeänä tukikohtana senkin jälkeen, kun hän hävisi presidentinvaalit Joe Bidenille vuonna 2020. Siellä Trump on tavannut suosiotaan kaipaavia poliitikoita ja järjestänyt varainhankintatilaisuuksia.

Ja sinne hän vei Valkoisesta talosta ainakin 15 laatikkoa täynnä asiakirjoja, joista osa oli luokiteltu salaiseksi. Kansallisarkisto sai laatikot haltuunsa tammikuussa ja pyysi sittemmin oikeusministeriötä perehtymään asiaan.

On epäselvää, mitä asiakirjat sisältävät. On spekuloitu, voisiko niissä olla tulenarkoja tietoja esimerkiksi Trumpin yhteydenpidosta Pohjois-Korean johtajan Kim Jong-unin kanssa.

Nämä asiakirjat ovat ilmeisesti joka tapauksessa kotietsinnän ytimessä.

Lue lisää: Kotietsintä entisen presidentin asuntoon on poikkeuksellinen - Mitä FBI:n ratsiasta tiedetään?

Oikeusministeriöllä on käynnissä tiettävästi kaksi Trumpiin kohdistuvaa aktiivista tutkintaa, joista toinen liittyy Capitol-mellakkaan ja toinen salaiseksi luokiteltujen asiakirjojen käsittelyyn. Maanantain operaation oletetaan liittyvän jälkimmäiseen.

Todennäköisesti FBI ja oikeusministeriö haluavat tietää, miksi Trump vei juuri nämä nimenomaiset 15 laatikkoa Valkoisesta talosta mukanaan. Joidenkin arvioiden mukaan FBI halusi selvittää, missä dokumentteja pidettiin, ja varmisti, ettei mitään ollut jäänyt jälkeen.

Selvää on, että kotietsintään on tarvittu painavat perusteet. Luvan saamiseksi FBI:n on pitänyt vakuuttaa tuomari todennäköisestä syystä epäillä rikosta ja mahdollisuudesta löytää todisteita Mar-a-Lagosta.

Asia on poliittisesti tulenarka ja panokset ovat suuret, joten protokollan suhteen ei ole varaa virheille. FBI ja oikeusministeriö ovat oletettavasti todella uskoneet, että operaatiosta jää käteen jotain merkittävää.

Pelkkä etsintä sai Trumpin innokkaimpia kannattajia ryntäämään Mar-a-Lagon ulkopuolelle osoittamaan tukensa entisellä presidentille.

"Me kaikki tiedämme, mitä olette tekemässä, DOJ [oikeusministeriö]. Yritätte kehittää jonkinlaisen syytteen, jotta Trump ei voisi pyrkiä uudelleen presidentiksi", kartanolle kiiruhtanut J.D. Kennon sanoi uutiskanava Foxin haastattelussa.

Trump otti etsinnästä kaiken irti. Hän julkaisi lausunnon, jossa hän totesi "kauniin kotinsa" olevan "suuren FBI-joukon piirittämä ja miehittämä". Hän kutsui operaatiota "ratsiaksi, joka ei ollut tarpeellinen tai sovelias" ja sanoi Yhdysvaltojen korruptoituneen tavalla, jollaista ei ole ennen nähty. Hän myös vihjaili operaation olleen poliittisesti motivoitu. (Valkoinen talo on sanonut, että ei ollut operaatiosta tietoinen.)

Nopeasti Trump sai kiusallisen asetelman käännettyä sellaiseksi, jonka hän tietää sytyttävän kannattajiaan. Hän pääsi jälleen paistattelemaan julkisuudessa miehenä, johon kohdistuu epäreilu ajojahti. Näin katsoen operaatio voi jopa kääntyä Trumpin eduksi, riippuen tietysti etsinnän tuloksista.

Monet keskeiset republikaanit - esimerkiksi Floridan kuvernööri Ron DeSantis ja edustajainhuoneen vähemmistöjohtaja Kevin McCarthy - syöksyivät heti Trumpin tueksi vaatien selitystä.

He puolustivat Trumpia pääosin sokkona: Ei ole selvää, mikä sai FBI:n toteuttamaan etsinnän tai mitä se etsi. Ei ole selvää, mitä Valkoisesta talosta viedyt asiakirjat sisältävät. Ei ole selvää, miten lähellä rikossyytettä Trump todellisuudessa on.

Se kertoo paljon siitä, millaisessa valta-asemassa Trump on yhä puolueessaan.

Hän ei ole ilmoittanut presidenttiehdokkuudestaan, mutta syksyn kongressivaaleissa saadaan esimakua siitä, miten pitkälle hänen suosionsa kantaa. Esivaalien perusteella Trump ei ole yksiselitteisesti kuninkaantekijä, vaan hänen tukemansa ehdokkaat ovat myös kärsineet tappioita.

Jos Trump päättää tavoitella presidenttiyttä vuoden 2024 vaaleissa, kampanja tulee todennäköisesti perustumaan väitteelle varastetuista presidentinvaaleista 2020. Se on itsessään valtava haaste Yhdysvaltain demokratialle.

Mutta voisiko kotietsinnästä paljastua jotain sellaista, joka estäisi Trumpia tavoittelemasta presidenttiyttä?

Lain mukaan on rikos, jos hallituksen asiakirjoja tahallisesti ja laittomasti kätkee, poistaa, hävittää, väärentää tai tuhoaa. Jos tästä rikoksesta saa tuomion, voi menettää oikeuden toimia julkisissa viroissa.

Oikeusoppineet ovat jo spekuloineet, voisiko Trump siis olla tuomion saadessaan epäkelpo presidentiksi. The New York Timesin mukaan moni on kuitenkin sitä mieltä, että kelpoisuus presidentiksi on määritelty perustuslaissa, eikä rikoslailla ole mahdollisuutta puuttua tällaiseen.

Ei siis ainakaan voi pitää millään muotoa selvänä, että Trump voisi estyä tavoittelemasta jatkokautta. Samaan tapaan Capitol-mellakan tutkinnat eivät ole ainakaan toistaiseksi tuottaneet paljastuksia, jotka vääjäämättä olisivat este Trumpin presidenttipyrkimyksille.

Nyt Trumpin pitäisi pystyä hyödyntämään tutkinnan tuoma momentum republikaanien aktivoimiseksi ja hengen nostattamiseksi. Se voisi auttaa puoluetta voittoon syksyn kongressivaaleissa ja Trumpia palaamaan presidentiksi syksyn 2024 vaaleissa.

Istuvaa presidenttiä ei voi asettaa rikossyytteeseen.

Oikaisu 9.8. kello 17.48: Kevin McCarthy on edustajainhuoneen, ei senaatin, vähemmistöjohtaja.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kirjeenvaihtajan analyysi | FBI teki poikkeuksellisen kotietsinnän Trumpin kotiin, ja sillä tulee olemaan painavia seurauksia

# data[].attributes.attachment_link.description
Kotietsintään on joka tapauksessa tarvittu painavat perusteet, kirjoittaa HS:n Washingtonin-kirjeenvaihtaja Elina Väntönen. Liittovaltion poliisi FBI teki maanantaina kotietsinnän Yhdysvaltojen entisen presidentin Donald Trumpin hulppeaan kartanoon Floridassa. Kyseessä oli poikkeuksellinen toimi, jolla tulee olemaan joka tapauksessa painavia seurauksia - riippumatta siitä, mitä poliisi oikeastaan löysi.

# data[].attributes.body
https://www.hs.fi/ulkomaat/art-2000008997414.html

# data[].attributes.attachment_link.title
Ukraina | Satelliittikuvien perusteella Ukraina osui täydellisesti maaleihinsa Venäjän lentotukikohtaan Krimillä, mutta miten?

# data[].attributes.attachment_link.description
Venäjän lentotukikohdassa Krimillä tuhoutui ainakin kahdeksan lentokonetta. Ukraina vihjaa erikoisjoukkojen olleen iskujen takana, mutta yksin niiden ei uskota kyenneen iskuun.

# data[].attributes.body
https://www.hs.fi/ulkomaat/art-2000008997414.html

# data[].attributes.attachment_link.title
Ukraina | Satelliittikuvien perusteella Ukraina osui täydellisesti maaleihinsa Venäjän lentotukikohtaan Krimillä, mutta miten?

# data[].attributes.attachment_link.description
Venäjän lentotukikohdassa Krimillä tuhoutui ainakin kahdeksan lentokonetta. Ukraina vihjaa erikoisjoukkojen olleen iskujen takana, mutta yksin niiden ei uskota kyenneen iskuun.

# data[].attributes.body
https://yle.fi/uutiset/3-12565608

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kiinan mukaan Yhdysvaltojen pitää korjata virheensä, jotta Taiwan-kiistaan löytyisi ratkaisu.

Taiwanin armeijan laiva Keelungin satamassa Taiwanissa perjantaina 5.8. Kuva: Richie B. Tongo / EPA

Kiinan ulkoministeriö tiedotti perjantaina lakkauttavansa yhteistyön Yhdysvaltojen kanssa usealla eri osa-alueella.

Kiina ei esimerkiksi enää aio jatkaa keskusteluja ilmastoasioissa, asevoimien korkean tason sotilaskomentajien välistä vuoropuhelua ja yhteistyötä kansainvälisen rikollisuuden estämiseksi.

Lisäksi yhteistyö merenkulun, siirtolaisuuden ja huumeidentorjunnan osalta lopetetaan.

Kiina päätti lopettaa yhteistyön protestina Yhdysvaltojen edustajainhuoneen puhemiehen Nancy Pelosin vierailulle Taiwanissa.

USA pitää Kiinan toimia vastuuttomina ja provokatiivisina

Kiinan mielestä Taiwanin kriisin ratkaisun edellytyksenä on se, että Yhdysvallat myöntää tehneensä virheen ja korjaa sen.

Yhdysvallat on toistuvasti ilmaissut Pelosin vierailun yhteydessä, että Yhdysvaltain Taiwan-politiikassa ei ole tapahtunut muutoksia.

Kansallisen turvallisuusneuvoston tiedottaja John Kirby kertoi, että Yhdysvallat kutsui Kiinan suurlähettilään kuultavaksi Kiinan aloittaman sotilasoperaation takia.

Valkoisen talon mukaan Kiinan Taiwanin läheisyydessä aloittaman sotaharjoituksen on tarkoitus toimia provokaationa.

- Tuomitsemme Kiinan sotilasoperaation. Se on vastuuton ja häiritsee rauhan toteutumista Taiwaninsalmella, Kirby sanoi.

Perjantaina Kiinan laivat ja lentokoneet ovat jatkaneet operaatioitaan Taiwanin ympärillä.

Taiwanin puolustusministeriön mukaan perjantaina kello 17 paikallista aikaa mennessä jo 68 kiinalaista lentokonetta ja 13 kiinalaista sotalaivaa oli ylittänyt Taiwaninsalmen keskilinjan.

Sekä Yhdysvallat että Taiwan ovat tuominneet Kiinan toiminnan. Taiwan kutsuu Kiinan operaatiota häiriköinniksi.

Kiina on ilmoittanut Taiwanin ympärillä järjestämänsä sotaharjoituksen kestävän sunnuntaihin puoleenpäivään saakka.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ilmastoyhteistyö loppuu Kiinan ja Yhdysvaltojen välillä - syynä Taiwan-kiista

# data[].attributes.attachment_link.description
Kiinan mukaan Yhdysvaltojen pitää korjata virheensä, jotta Taiwan-kiistaan löytyisi ratkaisu. Kiinan ulkoministeriö tiedotti perjantaina lakkauttavansa yhteistyön Yhdysvaltojen kanssa usealla eri osa-alueella. Kiina ei esimerkiksi enää aio jatkaa keskusteluja ilmastoasioissa, asevoimien korkean tason sotilaskomentajien välistä vuoropuhelua ja yhteistyötä kansainvälisen rikollisuuden estämiseksi. Lisäksi yhteistyö merenkulun, siirtolaisuuden ja huumeidentorjunnan osalta lopetetaan.

# data[].attributes.body
https://www.hs.fi/talous/art-2000008996279.html

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bloombergin lähteen mukaan Venäjä saattaa kääntyä kalustoa etsiessään esimerkiksi Pohjois-Korean puoleen.

Venäjä haalii tällä hetkellä sotilaskalustoa, kuten ajoneuvoja ja aseita, ympäri maailmaa Ukrainassa aloittamansa hyökkäyssodan vuoksi, kertoo uutistoimisto Bloomberg.

Yhdysvaltain hallinto uskoo Bloombergin lähteen mukaan, että Venäjä on käyttänyt kauppa-aluksia sotilasrahdin kuljettamiseen Mustallemerelle.

Uutistoimisto käyttää esimerkkinä Syyriasta lähtenyttä Sparta II -nimistä alusta, joka kulki Bosporinsalmen läpi Mustallemerelle heinäkuun loppupuolella.

Bloombergin näkemien satelliittikuvien ja tiedusteluviranomaislähteiden mukaan alus toi lähes varmasti sotilasajoneuvoja Venäjälle Novorossijskin satamaan.

Lähteiden mukaan ajoneuvojen tarkka tyyppi jäi epäselväksi, mutta Syyriassa aluksen kyydissä oli nähty ajoneuvoja ja se oli myöhemmin tunnistettu myös Novorossijskissa vähintään 11 ajoneuvon kanssa.

Bloombergin mukaan Venäjän puolustusministeri Sergei Šoigu sanoi vuonna 2017, että Venäjän armeija on testannut Syyriassa yli 160 erilaista edistynyttä asejärjestelmää, kuten taisteluhävittäjiä, laserohjattuja ohjuksia ja panssarivaunuja.

Bloombergin mukaan Venäjä kiistää, että sillä olisi ongelmia sodassa menetetyn kaluston korvaamisessa.

Yhdysvaltalaiset ja eurooppalaiset lähteet kuitenkin kertovat, että lukuisien panssarivaunujen ja muiden panssaroitujen ajoneuvojen menetykset ovat pakottaneet Venäjän turvautumaan vanhempaan kalustoon, kuten vuosikymmeniä vanhoihin T-62-panssarivaunuihin.

Yhdysvaltojen arvion mukaan hyökkäyksessä on kuollut tai haavoittunut 80 000 venäläistä sotilasta. Arvion mukaan Venäjä on myös käyttänyt merkittävän osuuden sen tarkkuusohjatuista ammuksista ja menettänyt 4 000 panssarivaunua tai muuta panssaroitua ajoneuvoa.

Venäjä on siirtänyt sotilaallisia resurssejaan Ukrainaan myös muualta. Venäjän kiistämien raporttien mukaan se on ohentanut miehitystään Armenian ja Azerbaidžanin kiista-alueen Vuoristo-Karabahin alueella. Yhdysvaltojen mukaan Venäjä siirsi jo maaliskuussa joukkoja Georgiasta yksipuolisesti irtautuneen Etelä-Ossetian alueelta.

Tiedustelupalvelu CIA:n johtaja William Burns sanoi heinäkuussa, että Venäjä yrittää ostaa Iranilta miehittämättömiä aseistettuja lennokkeja.

Yhden Bloombergin lähteen mukaan myös Pohjois-Koreasta saattaa tulla Venäjälle uusi tykistökaluston lähde. Pohjois-Korean järjestelmät ovat kohtuullisen hyvälaatuisia ja viime kuussa maa tunnusti Itä-Ukrainan Donetskin ja Luhanskin alueet itsenäisiksi.

Vaikka Venäjällä ei olla turvauduttu laajaan liikekannallepanoon, ovat alueellisten hallintojen edustajat tarjonneet ihmisille rahallisia kannustimia lyhytaikaiseksi vapaaehtoiseksi ryhtymiseen. Venäjän on kerrottu värväävän sotilaiksi jopa vankeja.

# data[].attributes.attachment_link.title
Venäjän hyökkäys | Venäjä haalii nyt sotilaskalustoa ympäri maailmaa voidakseen jatkaa hyökkäystä Ukrainaan, kertoo Bloomberg

# data[].attributes.attachment_link.description
Bloombergin lähteen mukaan Venäjä saattaa kääntyä kalustoa etsiessään esimerkiksi Pohjois-Korean puoleen. Venäjä haalii tällä hetkellä sotilaskalustoa, kuten ajoneuvoja ja aseita, ympäri maailmaa Ukrainassa aloittamansa hyökkäyssodan vuoksi, kertoo uutistoimisto Bloomberg. Yhdysvaltain hallinto uskoo Bloombergin lähteen mukaan, että Venäjä on käyttänyt kauppa-aluksia sotilasrahdin kuljettamiseen Mustallemerelle.

# data[].attributes.body
Selaa uutissivustoja ja poimi yksi kansainvälisen politiikan uutinen