# data[].attributes.attachment_link.title
Всесвітній день водно-болотних угідь

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Галина Семеніхіна

# data[].attributes.attachment_link.title
Мешканці водно-болотних угідь

# data[].attributes.attachment_link.description
знайти відповідність між назвою та фото

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Наддністрянська правда

# data[].attributes.attachment_link.title
2 лютого – всесвітній день водно-болотних угідь

# data[].attributes.headline
2 лютого 2022 року в нашій країні відзначали Всесвітній день водно-болотних угідь, під гаслом «Водно-болотні угіддя – на користь людям і природі».У цей день у м. Рамсар (Іран) у 1971 році було підписано міжнародну угоду – Конвенцію з водно-болотних угідь міжнародного значення. Україна також є однією зі сторін Рамсарської конвенції. Наразі мережа водно-болотних угідь міжнародного значення у нашій країні нараховує 50 територій, захист та відновлення яких є запорукою збереження біорізноманіття, оскільки близько 40 % усіх відомих людству видів рослин та тварин оселяються саме у водно-болотних угіддях.Вони є важливим джерелом живлення для риб, місцем для нересту, нагулу і зимівлі місцевих видів риб, а також міграційним шляхом, від якого залежать популяції водних біоресурсів як в межах угіддя, так і поза його межами.Водно-болотні угіддя – найцінніша екосистема, ресурси якої людство використовує для задоволення питних потреб і ведення сільського господарства, риболовлі і аквакультури, зокрема, більше двох третин світового улову риби пов'язані зі здоровим станом водно-болотних угідь.

# data[].attributes.subject
2 лютого 2022 року в нашій країні відзначали Всесвітній день водно-болотних угідь, під гаслом «Водно-болотні угіддя – на користь людям і природі».У цей день у м. Рамсар (Іран) у 1971 році було підписано міжнародну угоду – Конвенцію з водно-болотних угідь міжнародного значення. Україна також є однією зі сторін Рамсарської конвенції. Наразі мережа водно-болотних угідь міжнародного значення у нашій країні нараховує 50 територій, захист та відновлення яких є запорукою збереження біорізноманіття, оскільки близько 40 % усіх відомих людству видів рослин та тварин оселяються саме у водно-болотних угіддях.Вони є важливим джерелом живлення для риб, місцем для нересту, нагулу і зимівлі місцевих видів риб, а також міграційним шляхом, від якого залежать популяції водних біоресурсів як в межах угіддя, так і поза його межами.Водно-болотні угіддя – найцінніша екосистема, ресурси якої людство використовує для задоволення питних потреб і ведення сільського господарства, риболовлі і аквакультури, зокрема, більше двох третин світового улову риби пов'язані зі здоровим станом водно-болотних угідь.

# data[].attributes.attachment_link.title
День-безпечного-інтернету-1

# data[].attributes.headline
Безпечний інтернет(відео)

# data[].attributes.subject
Безпечний інтернет(відео)

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Екатерина Шепель

# data[].attributes.attachment_link.title
Безпечний Інтернет

# data[].attributes.headline
Інтерактивна вправа

# data[].attributes.subject
Інтерактивна вправа

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Оксана Обідченко

# data[].attributes.attachment_link.title
Безпека в Інтернеті

# data[].attributes.attachment_link.description
Отже, ти знаєш правила  безпечної роботи в Інтернеті. Перед проходженням тесту можеш ще раз переглянути презентацію 

# data[].attributes.headline
Пам'ятка для дітей

# data[].attributes.subject
Пам'ятка для дітей

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Оксана Коваленко

# data[].attributes.attachment_link.title
правила безпечного користування інтернотом для дітей.pptx

# data[].attributes.headline
Інтерактивна вправа

# data[].attributes.subject
Інтерактивна вправа

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Оксана Обідченко

# data[].attributes.attachment_link.title
Безпека в Інтернеті

# data[].attributes.attachment_link.description
Отже, ви всі вивчили правила безпечної роботи в Інтернеті, тепер настав час перевірити свої знання. Вашій увазі пропонується гра 

# data[].attributes.attachment_link.title
Безпечний Інтернет[2182]

# data[].attributes.headline
Виховна година

# data[].attributes.subject
Виховна година

# data[].attributes.attachment_link.title
Безпека в Інтернеті. Виховна година 1

# data[].attributes.headline
Виховна година для 5-6 кл.

# data[].attributes.subject
Виховна година для 5-6 кл.

# data[].attributes.attachment_link.title
Безпечний Інтернет. Виховна година. 5-6 класи[2181]

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
29 січня в Україні відзначається річниця бою під Крутами, який для українського народу став символом героїзму та самопожертви молодого покоління в боротьбі за незалежність.
Завдяки звитязі та сміливості українських воїнів ворожий наступ більшовиків на Київ було зупинено на декілька днів. У цей час відбувалися переговори між Українською Народною Республікою і країнами Четверного союзу. 9 лютого 1918 року Брестський мирний договір було підписано. Він означав визнання самостійної Української Народної Республіки суб'єктом міжнародних відносин.
Важливі акценти

Бій під Крутами став успішною оборонною операцією. Наступ переважаючих сил ворога було зупинено на декілька днів. Це дало змогу представникам Української Народної Республіки підписати Брестський мирний договір із країнами Четверного союзу.

Брестський мир означав визнання самостійної Української Народної Республіки суб'єктом міжнародних відносин.

Незалежність Української Народної Республіки довелося захищати від російської військової агресії на початках силами добровольчих формувань.

Згодом українські війська за підтримки німецьких та австро-угорських (завдяки Брестському договору) звільнили від більшовиків всю територію України.

Події Української революції засвідчили: державність без армії неможлива.

Сміливість та жертовність крутянців зробила їх прикладом для майбутніх поколінь захисників України. З ними порівнюють захисників Донецького аеропорту в теперішній російсько-українській війні. Тому героїв Крут у публіцистиці часто називають "першими кіборгами".

Історична довідка Перша незалежність
У 1917 році постала Українська Центральна Рада, згодом була створена Українська Народна Республіка.

Прихід до влади у Росії більшовиків у листопаді 1917 року становив загрозу для України. Вони прагнули встановити контроль над Україною. У грудні більшовицький уряд Росії (Рада народних комісарів) направив ультиматум Українській Центральній Раді. У ньому йшлося про виконання таких умов: дозволити переміщення більшовицьких військ в Україні, не пропускати із фронту (Першої світової війни) на Дон антибільшовицькі сили і відмовитися від утворення окремого Українського фронту. Українці відхилили вимоги і звинуватили більшовицьку Росію у втручанні у внутрішні справи України та розпалюванні ворожнечі. Раднарком, своєю чергою, оголосив Центральну Раду "в стані відкритої війни проти Радянської влади в Росії і на Україні".

7 січня 1918 року більшовики оголосили загальний наступ на Україну. У середині січня 1918-го вони встановили контроль майже на всьому Лівобережжі та просувалися на Київ. За таких умов 22 січня 1918 року Українська Центральна Рада ІV Універсалом проголосила незалежність Української Народної Республіки.
Напередодні бою
Більшовицькі сили наступали на Київ з двох напрямків. Загін під командуванням Михайла Муравйова просувався Полтавщиною, в той час як на Чернігівщині діяв 1-й Мінський революційний загін на чолі з Рейнгольдом Берзіним. Вважаючи полтавський напрямок найбільш загрозливим, українське командування спрямувало туди найбоєздатніші частини, зокрема, Січових стрільців та Гайдамацький кіш Слобідської України.

Всупереч розрахункам, основні сили загону Муравйова вирушили на з'єднання з Мінським революційним загоном. 28 січня вони заволоділи ключовим пунктом української оборони на Чернігівщині - станцією Бахмач. Здавалося, більше нічого не завадить більшовицькому наступу на Київ.

На підступах до столиці Муравйов закликав: "Наше бойове завдання - взяти Київ... Жаліти київських мешканців нема чого, вони терпіли гайдамаків - нехай знають нас і одержать відплату. Жодного жалю до них! Кров'ю заплатять вони нам. Якщо треба, то каменя на камені не залишимо".

Проте вже наступного дня на станції Крути їхній наступ зупинили українські частини, до яких підійшло підкріплення - курсанти Київської юнацької військової школи імені Богдана Хмельницького сотника Аверкія Гончаренка та добровольці Помічного студентського куреня Січових стрільців (18-20-річні юнаки з Університету святого Володимира, Українського народного університету, Київської гімназії Кирила та Мефодія). До курсантів юнацької школи, студентів і гімназистів приєдналося ще десь 80 добровольців із підрозділів Вільного козацтва з Ніжина.
Перші кіборги
29 січня 1918 року в Крутах перебувало до 520 українських воякiв, юнакiв і студентiв при 16 кулеметах та з однією гарматою на залiзничнiй платформi. У росіян була десятикратна перевага в живій силі, мали бронепотяг та артилерію.

Військами УНР під Крутами командував Аверкій Гончаренко. Завдяки вигідній позиції і героїзму бійців українцям вдалося завдати росіянам значних втрат і стримати наступ до темряви. Потім під тиском ворога більшість підрозділів організовано відступили до ешелонів на станції неподалік і вирушили в бік Києва, руйнуючи за собою залізничні колії. Але одна студентська чота - 27 юнаків, - заблукавши у темряві, повернулася до станції Крути, яка на той час уже була зайнята більшовиками. Вони потрапили в полон. Полонених катували, а потім стратили. Згодом частину героїв поховали на Аскольдовій могилі у Києві.

На сьогоднi вiдомi прiзвища 20 з них. Це студенти Народного унiверситету Олександр Шерстюк, Ісидор Пурик, Борозенко-Конончук, Головащук, Чижов, Сiрик, Омельченко (сотник); студенти Київського унiверситету святого Володимира Олександр Попович, Володимир Шульгин, Микола Лизогуб, Божко-Божинський, Дмитренко, Андрiїв; гiмназисти 2-ї Кирило-Мефодiївської гiмназiї Андрiй Соколовський, Євген Тернавський, Володимир Гнаткевич, Григiр Пiпський, Іван Сорокевич, Павло Кольченко (прапорщик), Микола Ганкевич.

Загалом у бою під Крутами загинуло з української сторони, за різними оцінками, 70-100 осіб.

Втрати бiльшовицьких вiйськ сягали 300 воякiв.
Брестський мирний договір
Затримавши ворога на чотири дні, українські війська дали змогу уряду укласти Брестський мир між Українською Народною Республікою і державами Четверного союзу. Перемовини закінчилися 9 лютого 1918 року підписанням Брестського мирного договору. Він визначав:

визнання Четверним союзом самостійної Української Народної Республіки суб'єктом міжнародних відносин;

перехід Холмщини та Підляшшя до складу України; Східна Галичина та Буковина мали бути виділені в окремий коронний край Австро-Угорщини;

кордон із Польщею, що мав бути визначений комісією "на основі етнографічних відносин і бажань людности";

відмову сторін від взаємних претензій на відшкодування збитків, спричинених війною;

обмін військовополоненими та встановлення дипломатичних відносин;

постачання УНР іншій стороні до 31 липня 1918 року 60 мільйонів пудів хліба, 2750 тисяч пудів м'яса, іншу сільгосппродукцію та промислову сировину.

Тим часом 4 лютого 1918 року більшовицькі війська Михайла Муравйова підійшли до Києва. Під гуркіт гармат Центральна Рада приймала найрадикальніші закони - про ліквідацію права власності на землю та демобілізацію.

Через два дні почався масований артилерійський обстріл, ще через 3 дні муравйовці ввірвалися в місто. Розгорнулося мародерство і полювання на українських чиновників, офіцерів, усіх "підозрілих". Жертвами "червоного терору" стали декілька тисяч киян. Вже наприкінці лютого 1918 року завдяки підтримці німецьких та австро-угорських військ українці почали звільнення України від більшовиків. У квітні було звільнено майже всю Україну.

Бій під Крутами став боєм за майбутнє України.
Світлина вгорі - робота офіцера Армії УНР, художника Леоніда Перфецького "Оборона студентським куренем залізничної станції Крути, 29 січня 1918 року", акварель. Джерело: мистецький альманах "Артес" Корисні Інтернет-посилання Тематичні матеріали

# data[].attributes.attachment_link.title
Інформаційні матеріали до Дня пам'яті Героїв Крут - 2021

# data[].attributes.attachment_link.description
29 січня в Україні відзначається річниця бою під Крутами, який для українського народу став символом героїзму та самопожертви молодого покоління в боротьбі за незалежність. Завдяки звитязі та сміливості українських воїнів ворожий наступ більшовиків на Київ було зупинено на декілька днів. У цей час відбувалися переговори між Українською Народною Республікою і країнами Четверного союзу.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Петро Порошенко

# data[].attributes.attachment_link.title
Вшануймо пам’ять Героїв Крут

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
by MAVKA1979
Last updated 1 year ago

Discipline: Subject:
About me
Personal

Крути! Крути! Мужність і посвята, вірність, що міцніша понад смерть.

Крути - одна з трагічних і водночас легендарних сторінок українських визвольних змагань 1917-1921 років. Бій під Крутами відбувся 29 січня 1918 года. З кінця грудня 1917 року загін Першої Київської юнацької школи ім. Б. Хмельницького під командою сотника Гончаренка обороняв станцію Бахмач, важливий залізничний вузол на кордоні УНР і РСФРР. Українське військо, якому судилося вступити в криваву сутичку, налічувало близько 300 бійців Студентского куреню, 250 - Першої української військової школи та майже 40 гайдамаків - оце й усе. Бій тривав до вечора, відбито кілька атак, бойові втрати складали до 300 убитих, поранених, полонених. Командир віддав наказан відійти до ешелону, який чекав за 2 км. Відступаючи, частна сотні потрапила в оточення, відчайдушно атакувала, але сили були нерівні. Наймолодшим полеглим було по 16 років. Після розстрілу більшовики не дозволили місцевим селянам поховати тіла загиблих. Лише після визволення Києва від червоних, за розпорядженням українського уряду, 19 грудня 1918 року відбувся урочистий похорон полеглих у бою під Крутами на Аскольдовій могилі. В радянський час могили полеглих під Крутами було зруйновано. Після здобуття Україною незалежності подвиг героїв Крут зайняв гідне місце в пантеоні національної слави у боротьбі за державну незежність. На державному рівні цей день почали відзначати з 2003року. В 2006 році на залізничній станції Крути відкрили Меморіальний комплекс "Памяті героїв Крут".

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
крути! крути! мужність і посвята

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
що міцніша понад смерть.

# data[].attributes.attachment_link.title
Крути! Крути! Мужність і посвята, вірність, що міцніша понад смерть.

# data[].attributes.attachment_link.description
by MAVKA1979 Last updated 1 year ago Discipline: Subject: About me Personal Крути! Крути! Мужність і посвята, вірність, що міцніша понад смерть. Крути - одна з трагічних і водночас легендарних сторінок українських визвольних змагань 1917-1921 років. Бій під Крутами відбувся 29 січня 1918 года. З кінця грудня 1917 року загін Першої Київської юнацької школи ім.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Класна година до Міжнародного дня пам'яті жертв Голокосту:

Підготувала класний керівник 5 - А

Дніпро 2018 р.

ознайомити учнів з сумними подіями Голокосту на Україні; виховувати почуття патріотизму, лю бов до людей похилого віку, бажання вивчати історію своєї країни.

Обладнання: медіа проектор, ПК , (презентація)

Їм - неоплаканим і невідспіваним...

їм - похованим без труни й молитви,

позбавленим могили й шани - присвячується.

Пом'янемо мільйонні жертви.

ВЧ: 1 листопада 2005 року Генеральна Асамблея Організації Об´єднаних Націй ухвалила резолюцію, в якій постановила, що день 27 січня - це Міжнародний день пам´яті жертв Голокосту. Цей день було обрано не випадково: саме 27 січня 1945 року було звільнено від фашистів найбільший з гітлерівських концтаборів, Освенцим, розташований в 70 кілометрах від Кракова. Всього у фашистських таборах смерті було знищено шість мільйонів євреїв і мільйони людей інших національностей.

Що ж таке Голокост?

Слово "голокост" походить з грець кої мови - і складається з двох частин: "випалений" або "спа лений повністю", та "жертво приношення". Спочатку слово "голокост" мало ре лігійний підтекст, але також вживалося протягом сторіч по відношенню до катастроф та великого лиха, переважно пов'язаних з пожежами. Голокост - масове знищення нацистами єврейського населення Європи (у приблизному перекладі з грецької це слово означає "всеспалення", інше значення - катастрофа). 60% єврейського населення Європи піддалися систематичним переслідуванням і знищенню в Німеччині і на захоплених нею територіях в 1933-1945 роках.

В се редині XX ст. слово "голокост" вживали у пресі щодо хвилі терору проти єврейського населення Європи початого Адольфом Гітлером. З середини 50-х років XX ст. слово "голокост" стало загально вживаним по відношенню до політики винищення нацистами під час Другої світової війни євреїв та інших народів Європи. У такому значенні сучасне слово "Голокост", на відміну від іншого його зна чення, пишеться з великої літери.

Складовою нацистських планів завоювати світ, найважливішим елементом ідео логії, політики і практики нацистської Німеччи ни 1933-1945 рр. був антисемітизм - одна з форм національної нетерпимості, вираженої у ворожо му ставленні до євреїв. На практиці він вилився в прагнення поголовного фізичного знищення євреїв у всьому світі. Це трагічне явище в історії людства здобуло назву Голокост.

Убивства євреїв окупантами по чалися в Україні 22 червня 1941 р. і тривали по над три роки. Перші "єврейські акції" були спря мовані переважно проти єврейської інтелігенції як потенційного організатора опору окупантам. Першочерговому знищенню також підлягали єв реї - партійні працівники і державні службовці. Далі окупанти перейшли до поголовного знищення всіх євреїв. Головна роль у цих операціях була на дана силам поліції

Для України печальним символом Голокосту є Бабин Яр, де було розстріляно понад 150 тис. осіб. Під час Другої світової війни фашисти використовували це урочище як місце масових розстрілів. Корінні кияни пам'ятають про страшні події вересня 1941 року, коли Київ окупували німецькі війська.

Тоді зондеркоманда захопила дев'ять провідних єврейських рабинів Києва і наказала їм виголосити відозву: "Після санобробки всі євреї і їх діти, як елітна нація, будуть переправлені в безпечні місця". 27-28 вересня нацистські власті віддали наказ про те, щоб 29 вересня єврейське населення міста до восьмої години ранку з'явилося в призначену точку збору з документами і цінними речами. Оголошення про те, що невиконання наказу каратиметься розстрілом, було розклеєно по всьому місту.

Більшістю з тих, для кого ранок 29 вересня став останнім, були жінки, діти і люди похилого віку, адже доросле чоловіче населення було призване в армію. Гітлерівці влаштували пропускний пункт, через який по черзі проводили 30-40 чоловік, відбирали у них речі і примушували роздягатися. Потім поліцаї за допомогою палиць заганяли людей до насипу на краю яру глибиною 20-25 метрів. На протилежному боці знаходився кулеметник. Постріли глушилися музикою і шумом літака, який кружляв над яром. Після того, як рів заповнювався 2-3 шарами трупів, зверху їх присипали землею.

Загалом наприкінці вересня - початку жовтня 1941 року фашисти розстріляли на колишній північно-західній околиці Києва понад 30 тисяч самих лише євреїв. За час всієї окупації Києва щовівторка і щоп'ятниці гітлерівці везли сюди на знищення людей вже без розрізнення національностей. Бабин Яр як місце масових страт проіснував рівно два роки - з 29 вересня 1941 року по 29 вересня 1943 року. Кількість жертв, тільки за приблизними оцінками, перевищує 150 тисяч людей.

Загальну кількість загиблих українських євреїв можна оцінити в 1,8 млн осіб. Загалом Україна втратила близько 70 % довоєнно го єврейського населення.

Масові вбивства єврейського населення відбулися також у Львові, Бердичеві, Харкові, Одесі, Дніпро петровську та інших містах України. Крім того, значна частина єврейського населення УРСР була вивезена і знищена на території Польщі - у "табо рах смерті" Освенцім, Майданек, Треблінка та ін.

Дізнавшись про Освенцим світ здригнувся. Через нього пройшли, як свідчать документи Нюрнберзького трибуналу, 2,5 мільйона людей 90% з яких були євреї.

Німецькі нацисти за тюремними стінами, де їх не бачило єврейське населення, не довіряючи українській поліції, вчиняли до євреїв найжорстокіші катування і розстріли. Так чи інакше, основну відповідальність несуть німецькі нацисти.

Через жахи гетто і нацистських таборів смерті пройшла безкінечна кількість чоловіків, жінок, дітей, і лише деяким з них вдалося вижити. Ті, що лишилися в живих, самим своїм життям несуть нам найважливішу думку: про тріумф людського духу. Вони є живим підтвердженням того, що тиранія, навіть якщо вона виникає, ніколи не святкуватиме перемогу.

Ще одне ім'я вписане в історію людства червоними літерами вічної слави. Це ім'я польської дівчини, яка виділилася серед сотень, а може навіть і тисяч незвичайних людей. Подвиг Ірени Сендлер воістину став символом героїзму під час Другої світової війни.

Irena Sendler

У грудні 1942 була обрана керівницею дитячого відділу щойно створеної Ради Допомоги Жидам ("Жеґоти"). Як працівник Варшавської громадської служби вона мала перепустку до ґетто, де начебто піклувалася санітарно-гіґієнічним станом. Справа втім, що німецька адміністрацію була занепокоєна, що хвороба може швидко розповсюдитися за межі ґетто. У ґетто Ірена носила Зірку Давида на знак солідарності із євреями а також щоб не вирізнятися серед ґеттівскої громади. Маючи вільний в'їзд до ґетто, вона із своїми співробітниками вивозила єврейских дітей, у тому числі немовлят, переважно сиріт.

Під виглядом сантехніка чи зварника Ірена Сендлер часто бувала у Варшавському гетто. Будучи членом підпільної організації, дівчина проникала туди зі шляхетною метою. У своїй великій сумці для інструментів вона виносила на свободу дітей із гетто. Немовлят доводилося присипляти, більш дорослих дітей Ірена ховала у вантажівці під брезентом. Залишилися відомості, що у кузові вантажівки, на якій приїжджала Ірена Сендлер, був собака. Щоб під час операції охорона не почула дитячого плачу або іншого підозрілого звуку, собаці наступали на лапу і він голосно гавкав.

Звичайно, Ірена Сендлер діяла не сама, здійснювати геройські вчинки їй допомагали товариші, такі ж незвичайні люди.

Данні про дітей Ірена нотувала і зберігала у склянці, яку закопувала на дворі. По закінченню війни їй вдалося встановити ідентичність багатьох дітей, але більшість їхніх батьків було страчено.

Разом, Ірена Сендлерова врятувала приблизно 2 500 дітей, у тому числі біля 800 - із Варшавського ґетто. Врятованих дітей вона розміщувала по сиротинцях, у польских сім'ях і в католицьких черниць.

Ірену Сендлер схопили за таємним доносом у 1943 році. Її безжально катували, зламали усі кінцівки, але не зламали її віру в життя. Після нанесення тяжких каліцтв був винесений вирок: "Розстріляти".. Нащастя "Жеґоті" вдалося її врятувати давши хабаря німецьким конвоїрам. Далі протягом війни Ірена Сендлерова продовжувала працювати у підпіллі та рятувати єврейских дітей.

Після війни зазнала також переслідувань з боку Міністерства громадської безпеки. Польщі через те, що співпрацювала із Польским урядом на вигнанні.

Настав довгоочікуваний мирний час, Ірена відшукала дивом уцілілий список дітей і допомогла врятованим хлопцям знайти батьків, якщо ті ще були живі. Деякі з дітей були відправлені до Ізраїлю та Палестини.

Своїх спадкоємців ця жінка, на жаль, не залишила на Землі. Її син загинув на 11-й день після народження.

Ще довгий час подвиг Ірени Сендлер не був визнаний владою, і лише у 1965 році вона отримала звання Праведника світу. Ще через 42 роки її ім'я було в списку Нобелівських лауреатів. Але премія замість жінки, яка врятувала 2500 дітей, дісталася віце-президенту США.

У віці 98 років Ірена Сендлер померла. Про свій виключний вчинок вона скромно відзивалася: " Кожна дитина, що врятувалася з моєю допомогою, а також за допомогою чудових таємних посильних, яких вже немає в живих, - причина мого існування на землі, але не причина для слави". Все, чого ця незвичайна жінка просила від майбутніх поколінь - пам'ятати жахи минулого і ніколи більше не допустити повторення тієї трагедії.

Німецькі нацисти страчували українські сім'ї за переховування євреїв, залишаючи сиротами дітей, які за збігом обставин були відсутніми вдома. Це було випробування на людськість, гуманність, яке українські праведники склали на найвищому рівні.

Історія Другої світової німецько-комуністичної війни показала, що за євреями пішли з життя мільйони українців та інших слов'янських народів.

Україна має свій Голокост. Пройшовши через страхіття Голодомору, українці як ніхто інший розуміють біль єврейського народу. Ми зобов'язані берегти пам´ять про Голокост і не допустити повторення подібного пекла у майбутньому.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
міжнародного

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Володіна Лілія Вікторівна

# data[].attributes.attachment_link.title
Класна година до Міжнародного дня пам'яті жертв Голокосту: "Голокост: Чужого горя не буває" 5 клас

# data[].attributes.attachment_link.description
Класна година до Міжнародного дня пам'яті жертв Голокосту: Підготувала класний керівник 5 - А Дніпро 2018 р. ознайомити учнів з сумними подіями Голокосту на Україні; виховувати почуття патріотизму, лю ­ бов до людей похилого віку, бажання вивчати історію своєї країни. Обладнання: медіа проектор, ПК , (презентація) Їм - неоплаканим і невідспіваним...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Голокост - вічний урок

Мета:

* формувати уявлення учнів про Голокост як безпрецедентне явище в історії XX ст., як запланований систематичний, технологізований геноцид єврейського народу;

* формувати стійке негативне ставлення до расизму, ксенофобії, дискримінації в сучасному суспільстві;

* формувати толерантну свідомість, активну життєву позицію нетерпимості до прикрих проявів інтолерантності.

Очікувані результати:

"Голокост - безпрецедентний прояв зла, який не можна просто залишити в минулому і віддати забуттю", - генсек ООН Кофі Аннан

Життя є дар, великий дар.

І той, хто його не цінує,

Цього дарунка не заслуговує .

(Леопарда да Вінчі)

Із закінчення Другої світової війни минуло вже багато років, проте Голокост, його причини і наслідки активно обговорюються досі. Це світова трагедія, яку не загоїть час.

: Історію неможливо повернути назад. Але необхідно розповісти про неї всю правду. Історія нашої Батьківщини, на жаль, має й сумні сторінки. Україна - це країна пісні й краси. Україна в роки Голокосту - це країна смерті. Смерті безвинних...

Сьогодні ми будемо говорити про війну і про смерть у всій її неприкритій жахливості.

- політика переслідувань і тотального винищення єврейського населення Європи нацистами в 1933-1945 рр. Термін вперше використаний у 60-х роках лауреатом Нобелівської премії Елі Візелем як символ газових камер і крематоріїв в таборах смерті . Вже в середині ХХ ст. слово "голокост" вживалося в пресі по відношенню до хвилі терору проти єврейського населення Європи початого Адольфом Гітлером.

Політика Гітлера проти євреїв почалася з його призначення канцлером Німеччини в 1933 році. Створюється один з перших концтаборів у Німеччині - Дахау, робочих місць позбавляються чиновники і лікарі єврейської національності, вводяться квоти в навчальних закладах. Ситуація ускладнюється і набирає обертів аж до прийнятих в 1935 році Нюрнберзьких расових законів. Нюрнберзькі закони здійснювали ізоляцію євреїв за расовою ознакою. Постанови, які слідували за ними, спочатку закрили євреям доступ практично до всіх професій, потім обмежили свободу пересування, а також ввели в посвідчення особи й обов'язкову спеціальну позначку про расову приналежність - "єврей". У підсумку євреї опинилися поза законом і були віддані сваволі поліції.

Для здійснення Голокосту використовувалися ефективні та нові на той час методи знищення людей. Наприклад: вживалися нові види хімічних та механічних засобів вбивства людей, будувалися крематорії, використовувалися рахувальні машини з перфокартами для контролю над кількістю знищених.

Характерною рисою Голокосту є також терор проти всіх верств мирного населення, включаючи дітей.

Євреї були однією із найбільших груп, яка підлягала знищенню. Жертвами Шоа вважаються 6 мільйонів євреїв Європи. В музеї Голокосту "Яд Вашем" в Єрусалимі зберігаються особисті документи і дані біля 3 мільйонів імовірних жертв.

60 відсотків єврейського населення Європи піддалися систематичним переслідуванням і знищенню в Німеччині і на захоплених нею територіях в 1933-1945 роках.

Дату 27 січня обрали не випадково, саме цього дня у 1945 році війська визволили найбільший з гітлерівських концтаборів, Освенцим (Аушвіц-Біркнау), через який пройшли, як свідчать документи Нюрнберзького трибуналу, 2,5 мільйона людей, 90 відсотків з яких були євреї. До 27 січня (дня звільнення) в таборі залишалося всього 7 тисяч в'язнів. Десятьма днями раніше війська СС вивезли з табору більше 60 тисяч виснажених людей, десятки тисяч з них загинули під час цього "маршу смерті".

Усього у фашистських таборах смерті було знищено шість мільйонів євреїв і мільйони людей інших національностей.

З початком війни німецькі фашисти захопили цілі регіони з єврейським населенням - Польщу, Прибалтику, Україну, Білорусію.

У великих містах створювались єврейські гетто, куди силоміць заганялося усе єврейське населення міста і околиць.

- території ізоляції, примусового утримання євреїв та подальшого їх знищення.

Під час військових дій нацисти вбивають тисячі людей, однак особлива увага дістається саме євреям і циганам. Створюються гетто, паралельно з'являються концентраційні табори смерті. З 1941 року існували чотири табори, які спеціалізувалися виключно на знищенні людей - "Хелмно", "Треблінка", "Белжец" і "Собібор". Пізніше ще два було для цього пристосовано - "Аушвіц" ("Освенцим") і "Майданек".

" один із найбільших концтаборів, що існував з кінця травня 1940 до кінця 1949 року біля міста Освенцима (Польща). З кінця травня 1940 до січня1945 використовувався як нацистський концтабір.

Комплекс об'єднував групу концтаборів, найбільші з яких: Аушвіц І, адміністративний центр; Аушвіц II (Біркенау) - "табір смерті"; Аушвіц III - робочий табір.

Вед: (Аушвіц II (Біркенау)

Сучасні історики вважають, що в Освенцімі було знищено від 1,1 до 1,6 мільйона осіб, значну частину з яких складали євреї. Стверджують, що на території Біркенау розміщувались 4 газові камери, замасковані під душові, та 4 крематорії, що використовувались для спалювання людей.

Сюди залізницею під постійним наглядом доставлялись люди із усієї окупованої Європи. У комплексі новоприбулі поділялись на 4 групи:

Перша група, понад три чверті, відправлялись у газові камери впродовж кількох годин; до цієї категорії входили всі діти, всі жінки із дітьми, всі люди похилого віку, і всі ті, що за оглядом лікаря не були цілком придатні. Місткість газових камер Біркенау дозволяла спалювати понад 20000 жертв щодня.

Друга група в'язнів використовувалась як робоча сила. За роки роботи комплексу з 1940 по 1945 у ньому зареєстровано 405 000 робочих невільників. Із них понад 340 000 загинули через страти, побиття, голодування та захворювання. Деякі із в'язнів вижили за допомогою німецького індустріаліста Оскара Шиндлера.

О́скар Ши́ндлер народився 28 квітня 1908 року, Цвіттау, Австро-Угорська імперія (Чехія) - судетський німецький промисловець, врятував 1200 євреїв (800 чоловіків, 300 жінок и 100 дітей) під час Холокосту, влаштувавши їх на роботу на своїх заводах в Польщі, Чехії. Його історія покладена в основу книги "Ковчег Шиндлера " і створеного фільму "Список Шиндлера".

Погляди Шиндлера різко змінилися: ставши свідком рейду в Краківському гетто в 1942 році і усвідомивши всі жахи, які чинить гітлерівський режим проти єврейського населення, а також свою причетність до нацистських злочинів, Шиндлер зайняв позицію абсолютного гуманіста і став захищати євреїв без будь-якої вигоди для себе. За порадою свого бухгалтера Іцхака Штерна Оскар Шиндлер прийняв рішення виторгувати у високопоставлених нацистських чиновників можливість приймати на свої підприємства євреїв з концтабору Плашов, яким загрожувала вірна смерть. Пізніше євреї, врятовані Шиндлером від загибелі під час Другої світової війни, стали відомі як "євреї Шиндлера".

Третя група, переважно близнюки та карлики, піддавались медичним експериментам докторів. Зокрема, Джозефа Менгеля, який також відомий як "янгол смерті".

Четверта група складалась із жінок, які працювали в так званій "Канаді", частині Біркенау, де сортувались пожитки в'язнів, для їх подальшого використання німцями. Оскільки при виселенні люди брали найцінніші речі, то на склади потрапляли численні дорогоцінні вироби. В той час "Канада" асоціювалась із багатством, куди відправлялось дуже багато емігрантів із Польщі та сусідніх держав.

У концтаборі який став першим місцем, де почалося масове знищення євреїв, було вбито 320 тисяч осіб. З них євреї - 98%.

У таборі смерті "Треблінка-2" за рік його існування було вбито від 750 до 810

Вед: У концтаборі "Белжец" кількість загиблих становить щонайменше 434,5 тис. осіб.

- концентраційний табір побудований в 1942 році з єдиною метою: якомога швидше знищити максимально можливу кількість людей. За рік існування "Собібора" на його території вбили близько 250 тисяч євреїв.

- один з найстрашніших таборів. Його охоронці вважали, що з Маутгаузену можна втекти не інакше як через трубу крематорію.

не був табором смерті. Тут не було газових камер. В Бухенвальді багато ув'язнених було вбито, закатовано, а інші гинули від голоду та хвороб.

Маємо свідчення про 420 гетто, які знаходилися на окупованій території України, на 22 червня 1941 року: з них приблизно 60% було на території республіки, а 40% в румунській зоні окупації (що включають Чернівецьку, Вінницьку, Миколаївську та Одеську області).

Ось деякі з місць з найбільшою кількістю вбивств євреїв на Україні: Київ: Бабин Яр, жертв - близько 100 тисяч чоловік; Сирецький концтабір, жертв - близько 25 тисяч. Одеса (Голокост в Одесі), Богданівка (Доманівський район) - кількість жертв, страчених у Доманівськім районі, перевищує 115 тисяч чоловік, з них близько 55 тисяч - безпосередньо у Богданівці.

Найжорстокішим і звірячим було масове вбивство євреїв у Бабиному Ярі. На світанку 29 вересня київські євреї з різних кінців міста повільно двигались вулицями в бік єврейського цвинтарю, на Лук'янівку.

Вед: Бабин Яр - символ Голокосту в Україні. Під час німецької окупації Києва у 1941-1943 роках Бабин Яр став місцем масових розстрілів німецькими окупантами мирного населення і радянських військовополонених; євреїв та циган - за етнічною ознакою, а також партійних та радянських активістів, підпільників, членів Організації Українських Націоналістів. Лише за два дні 29 та 30 вересня 1941-го року там розстріляли майже 34 тисячі євреїв.

Історія Бабиного Яру в минулому сторіччі страшна і повчальна. Десятки тисяч жертв - це реальна ціна за людську безвідповідальність і маніакальне бажання панувати над світом. Водночас, це повчальний урок для нинішнього покоління, яке має знати усю правду про Голокост.

Масові розстріли тут розпочалися відразу після вступу нацистів до Києва.

Від 27 вересня відбувалися щоденні масові розстріли євреїв - військовополонених і цивільних громадян. Їх пік припадає на 29 - 30 вересня, тривалість - щонайменше до кінця жовтня 1941 р. За цей час загинуло 33 771 . До кінця вересня 1943 р. Бабин Яр продовжував залишатися місцем регулярних розстрілів і захоронень. Серед постраждалих - комуністи-підпільники, роми, душевнохворі, заручники, моряки Дніпровської флотилії, в'язні гестапо, українські націоналісти. Весною 1942 р. починає діяти Сирецький концтабір. Бабин Яр став останнім місцем і для його численних ув'язнених. Бабин Яр - некрополь для більше ніж 100 000 цивільних громадян та військовополонених .

Всі 117 жителів села Ньївланде, Нідерланди, і понад 40 мешканців французького села Шамбон-сюр-Ліньйон були праведниками світу.

Жителі Ньївланде під час Другої світової війни вирішили, що мешканці кожного будинку повинні сховати єврейську сім'ю чи хоча б одного єврея.

За ініціативою місцевого пастора і його дружини жителі Шамбон-сюр-Ліньйона ховали євреїв по всій території комуни. Так вони врятували від смерті від 3 до 5 тисяч осіб.

Користуючись дипломатичним статусом, Валленберг видавав євреям "захисні паспорти" Швеції. Окрім цього, погрозами покарання за військові злочини він переконав деяких німецьких генералів не виконувати накази про вивезення євреїв у табори смерті і запобіг знищенню Будапештського гетто. Раулю Валленбергу вдалося врятувати близько 100 тисяч угорських євреїв.

Ірена Сендлер була співробітницею варшавського Управління охорони здоров'я та членом польської підпільної організації. Вона часто відвідувала Варшавське гетто і стежила там за хворими дітьми. Завдяки цьому їй і її товаришам вдалося вивезти з гетто 2,5 тис. дітей. Їх вивозили в кузові машини, через підвали будинків, водостічні люки. Іноді дітей виносили навіть у мішках, корзинах і картонних коробках.

Тіуне Сугіхара служив японським дипломатом у Каунасі, Литва. Він видавав утікачам японські транзитні візи, завдяки яким був можливий виїзд на Далекий Схід через територію СРСР. Сугіхара врятував понад 6 тисяч польських і литовських євреїв від нацистів.

Оскар Шиндлер "виторгував" у нацистських чиновників змогу приймати на свої заводи в Польщі євреїв з концтабору Плашув. Він активно використовував таку можливість і за час війни врятував близько 1,2 тис. осіб.

Серед українців - Праведників народів світу чільне місце займає протоієрей (1900-1972), який рятував у себе в будинку єврейську родину Міркіних.

Митрополит української греко-католицької церкви , який ризикуючи власним життям, перебуваючи під суворим наглядом поліції теж переховував євреїв у власній резиденції та греко-католицьких монастирях. Він писав листи до Гітлера, Папи Римського, у яких просив припинити розстріли євреїв. Перший наважився звинуватити Гітлера у масових вбивствах мирного населення. Особисто Андрій Шептицький врятував 400 чоловік. У 1973 році у Тель-Авів на знак вдячності йому було встановлено пам'ятник.

Помста за Голокост

Абба Ковнер, ізраїльський поет і прозаїк, який став партизаном і підпільником, у 1945 році створив таємну організацію "Нокмим", до якої входило 50 осіб.

Найамбітнішим і руйнівним планом "Нокмим" був намір отруїти водогони в Гамбурзі, Мюнхені, Нюрнберзі та Франкфурті. Тим самим організація би вбила шість мільйонів німців - саме стільки євреїв загинули під час Голокосту. Однак операція була зірвана британською військовою поліцією.

Після цього члени угруповання перейшли до запасного плану. Вони отруювали військовополонених, які перебували у в'язницях Нюрнберга і Дахау, миш'яком, захованому в хлібі. Отруєними виявилися 2283 німецьких військовополонених, загинули близько 350.

Після закінчення війни багато хто з євреїв, які залишилися живими, вважав за краще покинути Європу. Як напрямки для еміграції найчастіше обирали Ізраїль і США. В Ізраїлі не припиняють вивчати документи часів Другої світової війни. Пошук людей, які ризикували своїм життям, щоб врятувати євреїв, триває.

Гвідо Кнопп, німецький історик сказав про Голокост такі слова:

"Голокост був у німецькій історії, був у моїй власній історії, а ми відповідальні за свою історію. Ми не відповідальні за минуле, ми відповідальні за пам'ять про минуле".

У світі існують десятки музеїв Голокосту, сотні пам'ятників жертвам, Голокост відображено у літературі, кіно, музиці, образотворчому мистецтві.

Пам'ять про людей, які рятували світ, обов'язково мусить залишитись для наступних поколінь. Тоді на Землі не переведуться люди, які у разі потреби зможуть врятувати світ...

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Володіна Лілія Вікторівна

# data[].attributes.attachment_link.title
Міжнародний день пам'яті жертв Голокосту. Виховна година: "Голокост - вічний урок людству"

# data[].attributes.attachment_link.description
Мета: * формувати уявлення учнів про Голокост як безпрецедентне явище в історії XX ст., як запланований систематичний, технологізований геноцид єврейського народу; * формувати стійке негативне ставлення до расизму, ксенофобії, дискримінації в сучасному суспільстві; * формувати толерантну свідомість, активну життєву позицію нетерпимості до прикрих проявів інтолерантності.

# data[].attributes.attachment_link.title
Бабин Яр. Без права на існування. Цілком таємна операція нацистів

# data[].attributes.attachment_link.title
День в історії. День пам'яті жертв Голокосту

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Ліна з України

# data[].attributes.attachment_link.title
Вікторина до дня Незалежності України 2022 #Наша_незалежність  Презентація безкоштовно

# data[].attributes.headline
7 ЧУДЕС УКРАЇНСЬКОЇ ПРИРОДИ

# data[].attributes.subject
7 ЧУДЕС УКРАЇНСЬКОЇ ПРИРОДИ

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=R795gjM3xj4

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Сніданок з 1+1

# data[].attributes.attachment_link.title
7 чудес української природи

# data[].attributes.headline
ЗАМКИ УКРАЇНИ

# data[].attributes.subject
ЗАМКИ УКРАЇНИ

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=jE33mQ-ExCI

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Відеожурнал Версаль

# data[].attributes.attachment_link.title
Замки України, які НЕМОЖЛИВО ігнорувати 🏰 🇺🇦

# data[].attributes.headline
Сім природних чудес України. Асканія Нова

# data[].attributes.subject
Сім природних чудес України. Асканія Нова

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=BI1AJqsR8cg

# data[].attributes.attachment_link.title
Сім природних чудес України. Асканія Нова

# data[].attributes.headline
Хортиця. Заповідник серед міста · Ukraїner

# data[].attributes.subject
Хортиця. Заповідник серед міста · Ukraїner

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=jqSkfShpwU4

# data[].attributes.attachment_link.title
Хортиця. Заповідник серед міста · Ukraїner

# data[].attributes.headline
Вилково - Украинская Венеция | Україна вражає

# data[].attributes.subject
Вилково - Украинская Венеция | Україна вражає

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=HTmrXo8fO0E

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Україна вражає

# data[].attributes.attachment_link.title
Вилкове - Українська Венеція | Україна вражає

# data[].attributes.headline
ВІННИЦЯ - Подорожуємо Україною.

# data[].attributes.subject
ВІННИЦЯ - Подорожуємо Україною.

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=UOhxhLpXzVI

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Железные магистрали

# data[].attributes.attachment_link.title
ВІННИЦЯ - Подорожуємо Україною.

# data[].attributes.headline
Подорожуємо Україною. Вишнівець – волинський Версаль

# data[].attributes.subject
Подорожуємо Україною. Вишнівець – волинський Версаль

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=cj_3FbJGEwg

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Є Новини Хмельницького YeUa

# data[].attributes.attachment_link.title
Подорожуємо Україною. Вишнівець – волинський Версаль

# data[].attributes.headline
Регіональний ландшафтний парк "Клебан-Бик"

# data[].attributes.subject
Регіональний ландшафтний парк "Клебан-Бик"

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=_md1QKsGbBM

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Телеканал Донеччина TV

# data[].attributes.attachment_link.title
Регіональний ландшафтний парк "Клебан-Бик"

# data[].attributes.headline
Подорожуємо Донеччиною | Найстаріший дуб “Патріарх” на Донбасі

# data[].attributes.subject
Подорожуємо Донеччиною | Найстаріший дуб “Патріарх” на Донбасі

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=exzT5qYxTxU

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
6262.com.ua - Сайт города Славянска

# data[].attributes.attachment_link.title
Подорожуємо Донеччиною | Найстаріший дуб “Патріарх” на Донбасі

# data[].attributes.headline
Подорожуємо Україною. 1 клас, НУШ.

# data[].attributes.subject
Подорожуємо Україною. 1 клас, НУШ.

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=TH7G6FO5xZk

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Анна ЛЯШЕНКО

# data[].attributes.attachment_link.title
Подорожуємо  Україною. 1 клас, НУШ.

# data[].attributes.headline
Подорож Україною (вивчаємо місцевість) - Розвиваючий мультик українською мовою

# data[].attributes.subject
Подорож Україною (вивчаємо місцевість) - Розвиваючий мультик українською мовою

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=1Cy-9Bh72mw

# data[].attributes.attachment_link.title
ТОП 7 ЧУДЕС УКРАЇНИ

# data[].attributes.headline
Вікторина до дня Незалежності України 2021

# data[].attributes.subject
Вікторина до дня Незалежності України 2021

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=KNbY5QKMlvY

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Ліна з України

# data[].attributes.attachment_link.title
Вікторина до дня Незалежності України 2022 #Наша_незалежність  Презентація безкоштовно

# data[].attributes.headline
Віртуальна вікторина "Як я знаю Україну"

# data[].attributes.subject
Віртуальна вікторина "Як я знаю Україну"

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=wT3NCteROR4

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Бібліо-пізнайко. м.Овруч

# data[].attributes.attachment_link.title
Віртуальна вікторина "Як я знаю Україну"

# data[].attributes.headline
ЗАПИШІТЬ ПРІЗВИЩЕ ТА ІМ`Я УКРАЇНСЬКОЮ МОВОЮ ДЛЯ ЗАПОВНЕННЯ ПОДЯК УЧАСНИКАМ ТА ГРАМОТ ПЕРЕМОЖЦЯМ 24 серпня 2021 року український народ відзначатиме вже 30-ту річницю своєї Незалежності. За цей час було зроблено багато для становлення свободи України.  Вікторина спонукає кожного заглибитись в історію  держави, діяльність видатних осіб, які жили і працювали на території України, боролися за її розбудову та незалежність

# data[].attributes.subject
ЗАПИШІТЬ ПРІЗВИЩЕ ТА ІМ`Я УКРАЇНСЬКОЮ МОВОЮ ДЛЯ ЗАПОВНЕННЯ ПОДЯК УЧАСНИКАМ ТА ГРАМОТ ПЕРЕМОЖЦЯМ 24 серпня 2021 року український народ відзначатиме вже 30-ту річницю своєї Незалежності. За цей час було зроблено багато для становлення свободи України.  Вікторина спонукає кожного заглибитись в історію  держави, діяльність видатних осіб, які жили і працювали на території України, боролися за її розбудову та незалежність

# data[].attributes.body
https://vseosvita.ua/test/start/wjz488

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Анна Мартюкова

# data[].attributes.attachment_link.title
Всеукраїнська акція - флешмоб "Україна назавжди" , присвячена 30-ій річниці незалежності України.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Анна Мартюкова

# data[].attributes.attachment_link.title
Всеукраїнська акція - флешмобі "Україна назавжди" , присвяченій 30-ій річниці незалежності України.

# data[].attributes.headline
Вчимо права за допомогою казок

# data[].attributes.subject
Вчимо права за допомогою казок

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Діти - наше щастя

# data[].attributes.attachment_link.title
Заняття: "Вчимо права за допомогою казок"

# data[].attributes.headline
Дидактична гра "Які права порушено в казках?"

# data[].attributes.subject
Дидактична гра "Які права порушено в казках?"

# data[].attributes.attachment_link.title
Дидактична гра "Які права порушено в казках"

# data[].attributes.headline
Права дитини в казках

# data[].attributes.subject
Права дитини в казках

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Школа №2 Золотоноша

# data[].attributes.attachment_link.title
Абетка твоїх прав у країні казок

# data[].attributes.headline
День в історії

# data[].attributes.body
День в історії

# data[].attributes.attachment_link.title
День Конституції України

# data[].attributes.headline
Методична розробка к

# data[].attributes.body
Методична розробка квесту "Конституція - основний закон нашої держави"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Пам'ятні дати

# data[].attributes.attachment_link.title
Сценарій квест гри 28.06.doc

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Донецька МАН

# data[].attributes.attachment_link.title
До Дня Конституції України: чи добре ми знаємо історію конституційного розвитку?

# data[].attributes.attachment_link.description
Шановні учасники! Опрацюйте матеріали сторінки Google сайту https://sites.google.com/view/vnv280620/for_students/history та спробуйте свої сили в інтелектуальних перегонах.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Донецька МАН

# data[].attributes.attachment_link.title
28 червня - День Конституції України

# data[].attributes.attachment_link.description
Шановні учні! Давайте разом помандруємо сторінками Конституції України.

# data[].attributes.headline
Про День Конституції

# data[].attributes.body
Про День Конституції дітям

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Малятам - дошкільнятам

# data[].attributes.attachment_link.title
День Конституції України

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Радіо Свобода Україна

# data[].attributes.attachment_link.title
Депортація кримських татар. Як вижили? | Крим.Реалії

# data[].attributes.attachment_link.title
18 ТРАВНЯ - ДЕНЬ ПАМ'ЯТІ ЖЕРТВ ГЕНОЦИДУ КРИМСЬКОТАТАРСЬКОГО НАРОДУ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Телеканал «Дитинець»

# data[].attributes.attachment_link.title
15 травня - День пам'яті жертв політичних репресій

# data[].attributes.headline
Історія святкування Дня Європи

# data[].attributes.subject
Історія святкування Дня Європи

# data[].attributes.body
9 травня 1950 р міністр закордонних справ Франції Робер Шуман виголосив план виходу Європи з післявоєнної кризи (Декларація Шумана). Першим кроком на шляху до практичної реалізації ідеї створення єдиної Європи він запропонував об’єднання вугільної та сталеливарної промисловості, що привело до появи 16 липня 1952 року першої з трьох європейських інституцій, на основі яких створено Європейський Союз - Європейського Співтовариства вугілля та сталі.

Рішення стосовно відзначення Дня Європи було прийнято у 1985 році на саміті ЄС у Мілані. Відтоді це свято відзначається кожного року 9 травня. На сьогодні День Європи поряд з єдиною європейською валютою євро, синім прапором на якому зображено коло золотих зірок, та гімном є політичним символом та атрибутом Європейського Союзу.

Відповідно до статті 61 Регламенту ЄК 9 травня є одним із 17 святкових днів в ЄС і вихідним для співробітників європейських інституцій. Головною метою святкових заходів у рамках відзначення Дня Європи в країнах ЄС є поширення ідеї європейської ідентичності серед громадян Європейського Союзу, утвердження спільних європейських цінностей. Святкові заходи з нагоди Дня Європи в країнах-членах у попередні роки (1985-1998) мали переважно культурно-мистецьку спрямованість. Частина коштів на проведення художньо-мистецьких заходів для святкування Дня Європи виділялася в рамках програми ЄК Калейдоскоп (існувала до 1998 року).

З 1997-98 роках до святкування Дня Європи залучилися країни-кандидати на членство в ЄС. У цих країнах святкові заходи, які проходять у рамках Дня Європи, вже мають певне політичне забарвлення і спрямовані на формування громадської думки стосовно підтримки державної політики вступу до Європейського Союзу. Головною подією в рамках святкування Дня Європи у більшості країн є культурно-розважальна програма, яка в різних країнах має форму художнього шоу, гала-концерту або карнавалу і проходить на центральній вулиці (площі) столиці. Участь у концертних заходах беруть як місцеві художні колективи та актори, так і запрошені з країн-членів ЄС. Головними організаторами святкових заходів виступають делегації ЄК та інформаційні центри ЄС у країнах-кандидатах. Державні органи влади, громадські та неурядові організації надають сприяння у проведенні Дня Європи.

# data[].attributes.headline
Казки Європи дітям

# data[].attributes.body
Казки Європи дітям

# data[].attributes.attachment_link.title
👸СПЛЯЧА КРАСУНЯ (Шарль Перро) ❤️АУДІОКАЗКА (казки українською мовою)

# data[].attributes.headline
Казки Європи дітям

# data[].attributes.body
Казки Європи дітям

# data[].attributes.attachment_link.title
Пані МЕТЕЛИЦЯ (Брати Грімм)- Аудіоказка українською мовою - ukrainian fairy tales - Слухати ОНЛАЙН

# data[].attributes.headline
Інтерактивний плакат

# data[].attributes.body
Інтерактивний плакат з виховної роботи до Дня Європи 2021

# data[].attributes.headline
«МАМО МОЯ РІДНА І ЄД

# data[].attributes.body
«МАМО МОЯ РІДНА І ЄДИНА»:

до Дня Матері

Травень – місяць, багатий на свята, найпишніша та найпрекрасніша пора весни. І одне з травневих свят в Україні називається просто, але стосується кожного з нас. Кожної людини, яка живе та ходить по землі. День Матері відзначається в нашій країні у другу неділю травня.

Мати – найрідніша людина. Ії голос, яким би він не був, мелодійний чи ні, все одно наймилозвучніший. Теплі руки матері – це перше, що відчуває малюк. Ніжні дотики, колискова, ласкаві слова – все це прояви материнської любові, тепла. Мати – це та, хто дала життя, дала можливість з’явитися на цей світ, побачити сонце та небо, пробігтись зеленою травицею, проявити себе у цьому світі. Навіть, коли мама багато чого забороняла робити, життя, яке вона дала, дає можливість проявляти себе, творити у нашому світі, нести у нього свій труд, тепло своєї душі.

Щастя й краса материнства в усі століття оспівувалися кращими художниками і поетами. І невипадково – від того, наскільки шанована в державі жінка, яка виховує дітей, можна визначити ступінь культури й благополуччя суспільства. Щасливі діти ростуть в дружній родині й під опікою щасливої матері.

Історія свята така: у 1908 р. молода американка Анна Джервіс із Філадельфії виступила з ініціативою вшановування матерів у пам’ять про свою матір, яка передчасно померла. Анна писала листи до державних установ, законодавчих органів, видатних осіб із пропозицією один день у році присвятити вшануванню матерів. Її старання увінчалися успіхом – у 1910 р. штат Вірджинія перший визнав День Матері як офіційне свято. Хоча по суті це – свято вічності: з покоління в покоління для кожного мама – найголовніша людина для своїх дітей.

Безумовно, День матері – одне з самих зворушливих свят, тому що кожен з нас з дитинства і до своїх останніх днів несе в своїй душі єдиний і неповторний образ – образ своєї мами, яка все зрозуміє, простить, завжди пожаліє і буде самовіддано любити незважаючи ні на що.

День матері – це найкраща можливість нагадати мамі, як сильно ми любимо і цінуємо її. Це свято з кожним новим роком стає все більш популярним, і це не дивно, оскільки мама, споконвіку, була найріднішою і найдорожчою людиною для кожного. Незважаючи на те, що існує це свято не так давно, воно вже було схвалено і підтримано мільйонами українців. Протягом цих кількох років, День матері в Україні став чудовим приводом для того, щоб приїхати до мами, або зателефонувати їй, та сказати «спасибі» за її самовідданість, любов і підтримку.

Існують традиції святкування даного свята в Україні. У нашій державі, цього дня, матінкам прийнято дарувати квіти і цукерки, але все ж кращий з усіх подарунків – це подарунок, зроблений своїми руками. Також, це чудова можливість провести день у сімейному колі: щось приготувати, відправитися на пікнік або зіграти в різні спортивні ігри. Кожну другу неділю травня, на вулицях багатьох міст, жінкам дарують різноманітні подарунки, такі як квіти орігамі, браслети та брошки. Крім України, це свято, відзначається також у всьому світі, причому традиції його змінюються залежно від країни.

У цей день ми від усієї душі вітаємо дорогих мам зі святом. Хай світлом і добром відгукуються у душах дітей ваші нескінченні турботи, терпіння, любов і відданість!

В. Симоненко

Вклонися їй

…жінки – матері нашого народу

О. Довженко

Коли малим ти вперше ставна ноги –

Яка ж то радість матері була!

Від тихої колиски до порога

Вона тебе за руку провела.

Вона прибігла стомлена з роботи,

І, може, сон їй очі замикав,

А дома – новий клопіт і турботи,

І довга низка непочатих справ.

І ти не знав, що терпли в неї руки,

Коли вона сідала до стола

І, затаївши біль в душі і муку,

Із батьком річ проникливу вела.

Вона писала: «Добре нам живеться,

Ти ж про одне, про перемогу дбай.

Уже синок наш бігає й сміється...

Скоріше окупантів добивай».

Вона усе тоді робити вміла,

Вона усе тоді робить могла,

Вона усім нам щедро уділила

І ласки, і сердечного тепла,

Їй не шкодуй синівської любові,

Її мозолі й зморшки – все шануй,

Вклонися їй, скажи привітне слово

І руки працьовиті поцілуй.

Навчись її всім серцем поважати

І берегти від злоби і наруг:

Радянська жінка – трудівниця, мати, –

Вона твій перший і надійний друг.

Їй по плечу, здається, світ підняти,

Їй справи по плечу – великі і малі,

Бо це ж вона, вона народу мати,

А значить – Мати правди на землі.

# data[].attributes.body
ВІКТОРИНА

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Ольга Гродзіцька

# data[].attributes.attachment_link.title
Вікторина до Дня матері

# data[].attributes.headline
Казка про день матері

# data[].attributes.body
Казка про день матері

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
З любов'ю до дітей - Дитячі пісні

# data[].attributes.attachment_link.title
Казка про день матері | Казки для дітей українською мовою

# data[].attributes.attachment_link.title
День матері в Україні

# data[].attributes.attachment_link.title
День Матері🤱 Історія свята, привітання, літературна вікторина 🌷

# data[].attributes.headline
День перемоги з фото

# data[].attributes.body
День перемоги з фото Другої світової війни...
Матеріал для проведення виховних годин до Дня перемоги та Дня пам'яті та примирення

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
НУШ Дистанційні уроки Літвінцева Наталя

# data[].attributes.attachment_link.title
Вони живі- поки ми пам'ятаємо... День Перемоги з фото Другої світової Війни...

# data[].attributes.headline
8 травня - День пам"я

# data[].attributes.body
8 травня - День пам"яті та примирення. Презентація для учнів 2 - 6 класів

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Ольга Гродзіцька

# data[].attributes.attachment_link.title
8 травня - День пам"яті та примирення. Презентація для учнів 2 - 6 класів

# data[].attributes.headline
Чорнобиль. Як сталася

# data[].attributes.body
Чорнобиль. Як сталася аварія на ЧАЕС

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Цікава наука

# data[].attributes.attachment_link.title
Чорнобиль. Як сталася аварія на ЧАЕС [Mike Bell]

# data[].attributes.headline
Розповідь дітям про 

# data[].attributes.body
Розповідь дітям про День пам'яті та примирення в Україні.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Слайміки Studio Олена Данилюк

# data[].attributes.attachment_link.title
День пам'яті та примирення. Дітям про Другу світову війну.

# data[].attributes.headline
Участь здобувачів ос

# data[].attributes.body
Участь здобувачів освіти Краматорської ЗОШ I-III ст. № 23 у міському конкурсі учнівських відеороликів , присвячених Дню перемоги над назизмом у Другій світовій війні "МИ ПАМ'ЯТАЄМО..." #МИ_ПАМ​'ЯТАЄМО #ПАМ​'ЯТАЄМО!ПЕРЕМОГАЄМО! #НІКОЛИ_ЗНОВУ​!

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Анна Мартюкова

# data[].attributes.attachment_link.title
9 травня - День перемоги

# data[].attributes.headline
ОНЛАЙН - ВИСТАВКА . 2.

# data[].attributes.subject
ОНЛАЙН - ВИСТАВКА . 2.

# data[].attributes.headline
ОНЛАЙН - ЕКСКУРСІЯ

# data[].attributes.body
ОНЛАЙН - ЕКСКУРСІЯ

# data[].attributes.headline
ОНЛАЙН - ВИСТАВКА

# data[].attributes.subject
ОНЛАЙН - ВИСТАВКА

# data[].attributes.body
ПРЕЗЕНТАЦІЯ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Любов Мазуренко

# data[].attributes.attachment_link.title
Великодня  вікторина 

# data[].attributes.attachment_link.description
Виберіть правильну відповідь

# data[].attributes.headline
Цікаве відео до Велик

# data[].attributes.body
Цікаве відео до Великодня! Пасхальні традиції в різних країнах. Відео про Великдень

# data[].attributes.attachment_link.title
Цікаве відео  до Великодня! Пасхальні традиції в різних країнах. Відео про Великдень

# data[].attributes.headline
Мультпарад. Казочка про пасочку

# data[].attributes.subject
Мультпарад. Казочка про пасочку

# data[].attributes.attachment_link.title
Казочка про пасочку

# data[].attributes.headline
Дітям про ПАСХУ і Великодні традиції (пізнавальне відео)

# data[].attributes.subject
Дітям про ПАСХУ і Великодні традиції (пізнавальне відео)

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Аудіо Мама ᗩᑌᗪIOᗰᗩᗰᗩ

# data[].attributes.attachment_link.title
Дітям про ПАСХУ і Великодні традиції (пізнавальне відео)

# data[].attributes.headline
Участь здобувачів ос

# data[].attributes.body
Участь здобувачів освіти Краматорської ЗОШ І-ІІІ ст. № 23 в окружному проєкті «Ліквідатори живуть поряд...»Частина 1. #Проєкт_ЛІКВІДАТОРИ_ЖИВУТЬ_ПОРЯД

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Анна Мартюкова

# data[].attributes.attachment_link.title
Участь в окружному проєкті "Ліквідатори живуть поряд...."

# data[].attributes.headline
Участь здобувачів ос

# data[].attributes.body
Участь здобувачів освіти Краматорської ЗОШ І-ІІІ ст. № 23
в окружному проекті «Ліквідатори живуть поряд...».До 35-річниці Чорнобильської трагедії.Частина 2.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Анна Мартюкова

# data[].attributes.attachment_link.title
Зустріч з ліквідатором

# data[].attributes.body
35-річчя Чорнобильської трагедії

35 років пролетіло з болісним словом "Чорнобиль" - крізь долі, крізь країни, крізь роки... Незвідана біда підкосила не лише людей, а й природу. Те, що в малих дозах давало користь, вирвавшись з-під куполу 4 енергоблоку, змело не лише його, а й тисячі людей, витіснивши їх з навколишніх міст і сіл.

Уже 35 років минуло з того часу, як сталася аварія на ЧАЕС. До народження дітей, які зараз навчаються у школах і навіть до народження декого з їхніх батьків - ще було багато років... Але в ЗОШ № 23 діти знають про аварію на ЧАЕС, розуміють, що це страшне лихо, яке пережили люди не лише в Україні, а й поза її межами.

Із метою осмислення та усвідомлення масштабів трагічних подій, вшанування учасників ліквідації, поглиблення знань учнів про аварію на Чорнобильській АЕС, збереження історичної пам’яті, виховання почуття сприймання чужого болю як свого, поваги до людей, які віддали своє життя в ім’я майбутнього людства, у Краматорській ЗОШ І-ІІІ ст. № 23 протягом 19.04 - 22.04 в умовах дистанційного навчання для учнів за допомогою онлайн - конференцій в Google Meet було проведено виховні години, уроки пам’яті, години спілкування, онлайн – мандрівки, сократівські бесіди, молодші школярі переглядали та обговорювали серії мультфільму «Книга - мандрівка. Україна. Чорнобиль». Вихованці 5-Б класу разом зі своїми батьками взяли участь у покладанні квітів до пам’ятного знака учасникам ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС, що знаходиться у сквері Слави. Також учні нашої школи активно залучились до окружного проєкту «Ліквідатори живуть поряд…», розшукали і домовились про зустріч з людиною, що безпосередньо брала участь в ліквідації, краматорчанином Володимиром Андрійовичем Панібратченком.

До зони Чорнобиля наш земляк потрапив у 1986 році. Він охоче розповів дітям про те, чим саме він займався на території ЧАЕС, як допомагав приборкати цього невидимого й смертельно хижого звіра - радіацію. На прощання діти подарували ліквідатору квіти і запросили приходити до нашої школи ще. А Володимиру Андрійовичу, з його слів, теж сподобалося спілкування з дітьми, адже саме заради їхнього майбутнього він і був учасником ліквідації аварії на Чорнобильській АЕС.

Сучасне покоління має передати своїм нащадкам пам'ять про подвиг ліквідаторів. Ми не повинні забувати, на що цим людям довелося піти заради нашого майбутнього!

# data[].attributes.body
Наталія Май - Чорнобильська біда

# data[].attributes.attachment_link.title
Наталія Май - Чорнобильська біда

# data[].attributes.body
Пісня про Чорнобиль Йордана Дранчук - YouTube

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Йордана Дранчук

# data[].attributes.attachment_link.title
Пісня про Чорнобиль Йордана Дранчук

# data[].attributes.headline
Виховна година "Дзвон

# data[].attributes.body
Виховна година "Дзвони Чорнобиля" (для учнів початкових класів)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Тривожні дзвони Чорнобиля. (Хвилини роздумів і пам'яті).

Баканьова Світлана Валеріївна,

вчитель початкових класів

Червонокостянтинівської ЗШ

І - ІІІ ступенів

Петрівської районної ради

Кіровоградської області

Дати дітям зрозуміти, що людське життя - тендітна річ, яку можна розбити, понівечити одним неправильним рухом.

Пояснити, що самі люди є винуватцями трагедій на землі.

Виховувати патріотичні почуття до людей, які ціною свого життя захищали нас від невидимої смерті.

Виховувати в маленьких серцях почуття подяки до героїчних вчинків простих людей.

Повідомлення інформації (хвилини роздумів та пам'яті).

Живі квіти, заставка "Тривожні дзвони Чорнобиля".

Минуло 32 рокiв, а чорний день Чорнобильської трагедiї продовжує хвилювати людей: i тих, кого вiн зачепив своїм недобрим крилом, i тих, хто пiзнiше народився далеко вiд покривдженої землi. Цей день не минув безслiдно, вiн розплодив по свiту багато трагедiй; вiн буде завжди об'єднувати всiх одним спогадом, однiєю печаллю, однiєю надiєю.

Уже давно вiддзвенiли чорнобильськi дзвони, а ми все ще пам'ятаємо тих, хто пiшов у вогонь, - вони увiйшли у стогiн i душу, болем зчорнену до дна:

Рахунок буде 904. Всiх поiменно у незабуття.

I буде суд, який поверне вiру,

Та не поверне молодi життя.

Хто квiтень наш отак пiдступно зрадив,

Що стiльки горя, аж рида весна?

I хто тепер такiй бiдi зарадить?!

Щоб жив Днiпро i щоб жила Десна.

1-й ведучий:

Чорнобиль. Це назва невеличкого районного центру, що знаходиться в 130 км від Києва. Заснований ще за часів Київської Русі, стародавній Чорнобиль дав свою гірку назву потужній атомній електростанції, будівництво якої було розпочато в 1971 році. В 1983 році вже працювало 4 енергоблоки цієї електростанції із запланованих шести.

2-й ведучий:

Для України, для всіх, хто прямо чи побічно причетний до трагедії Чорнобиля та її наслідків, час ніби розділився на дві частини: до 26 квітня 1986 року і після нього. Цим частинам часу в народі вже дано назву - два кольори часу.

„З руїн реактора виривається стовп зловіщого вогню, палаючих шматків графіту. Стовп стрімко, як фантастична ракета, піднявся в небо, освітлюючи корпуси атомної, річку з верболозами.

Вогняний стовп завмирає на висоті 1.5 км .

На вершині його утворилась світла куля, яка начебто засмоктує в себе цей примарний стовбур, всередині якого щось рухається, згорається, випростовується, але сам він стоїть над нічною землею, як ялинкова іграшка блідо вишневого кривавого кольору. Ніч безвітряна і стовп стоїть між небом та землею, наче вагається, куди ж йому пустити свій корінь".

4-й ведучий:

Коли молоді пожежники, котрі першими вийшли на лінію вогню, отримавши смертельну дозу радіації були ще живими, журналісти запитували у них: „У вас була можливість повернутися? Ви могли відступити?"

Так, у даній ситуації вони могли тимчасово відійти до підходу підкріплення. Та про це ніхто з пожежників навіть і не подумав, тому що вони - воїни, бійці з пожежею, вони ступили в смертельну радіацію не за наказом командира, а за велінням совісті.

1-й ведучий:

Доля нашої днини після Чорнобильської катастрофи сумна і нелегка, але все дається в порівнянні. Щастя нашої днини в тому, що ми живемо, що ті, що могли ніколи не народяться після 1986 року народились, живуть і вчаться творити прекрасне.

2-й ведучий:

Наслідки вибуху четвертого реактора Чорнобильської атомної сколихнули весь світ. В результаті аварії стався величезний викид радіоактивних ізотопів з активної зони реактора, які радіоактивною хмарою перенеслись на великі відстані.

1-й ведучий:

Йод - 131, цезій - 134, 137, стронцій - 90, плутоній - 239, плутоній - 240. Весь цей радіоактивний дощ розлетівся і висіявся на територіях України, Білорусії, Росії. Радіоактивного забруднення зазнало майже 50 відсотків території України. В життя мільйонів людей увійшли слова радіація, зона, ліквідатор, відселення.

А на квітучий українській землі з'явились пусті міста і села, мертвий ліс, в який не можна ходити, сади з яблуками, насиченими радіоактивною отрутою, вода, яку не можна пити, і навіть повітря, яким дихаємо, стало ворогом .

2-й ведучий:

У цьому році ми, як уже говорилося, відзначаємо річницю тих страшних чорнобильських подій. Але це не свято. Це зовсім інша річниця, яка не терпить фальші, показухи, надуманості. 26 квітня - це день, коли кожна людина повинна поставити перед собою такі питання: Хто я? Для чого я живу на світі? Як живу? Як дію? Чим можу допомогти іншій людині, яка потребує моєї допомоги? Адже сама природа зробила нам застереження: люди, не будьте байдужими, жорстокими, безпечними, пам'ятайте, що доля планети, доля всього людства, наше з вами майбутнє у ваших руках.

Подумай над цим.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Баканьова Світлана Валеріївна

# data[].attributes.attachment_link.title
Виховна година "Дзвони Чорнобиля" (для учнів початкових класів)

# data[].attributes.attachment_link.description
Тривожні дзвони Чорнобиля. (Хвилини роздумів і пам'яті). Баканьова Світлана Валеріївна, вчитель початкових класів Червонокостянтинівської ЗШ І - ІІІ ступенів Петрівської районної ради Кіровоградської області Дати дітям зрозуміти, що людське життя - тендітна річ, яку можна розбити, понівечити одним неправильним рухом. Пояснити, що самі люди є винуватцями трагедій на землі.

# data[].attributes.headline
"Мужність і біль Чор

# data[].attributes.body
"Мужність і біль Чорнобиля"

# data[].attributes.attachment_link.title
Мужність та біль Чорнобиля

# data[].attributes.headline
ПРОЄКТ  ДО 35-ТИХ РОКОВИН АВАРІЇ НА ЧАЕС

# data[].attributes.subject
ПРОЄКТ  ДО 35-ТИХ РОКОВИН АВАРІЇ НА ЧАЕС

# data[].attributes.headline
Презентація  до вихо

# data[].attributes.body
Презентація до виховної години "Дзвони Чорнобиля"

# data[].attributes.attachment_link.title
"Земля в иллюминаторе"

# data[].attributes.headline
Космічна вікторина

# data[].attributes.body
Космічна вікторина

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Ольга Гродзіцька

# data[].attributes.attachment_link.title
Космічна вікторина

# data[].attributes.headline
15 цікавих фактів пр

# data[].attributes.body
15 цікавих фактів про космос

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Записник - наука, творчість і навчання українською

# data[].attributes.attachment_link.title
15 ФАКТІВ ПРО КОСМОС

# data[].attributes.attachment_link.title
Космонавтика України | Пишемо історію

# data[].attributes.attachment_link.title
Україна і світ відзначають День космонавтики (360p)

# data[].attributes.headline
Людина і Кос

# data[].attributes.body
Людина і Космос. Всесвіт і Земля.

до 60-ої річниці першого пілотованого польоту людини в космос

12 квітня 1961 року о 9-07 за московським часом з космодрому Байконур у Казахстані стартував космічний корабель «Восток-1», пілотований 27-літнім старшим лейтенантом Юрієм Олексійовичем Гагаріним. За 108 хвилин він подолав 41 тисячу кілометрів і, здійснивши один виток навколо Землі, о 10-55 успішно приземлився поблизу поволзького міста Енгельс у Росії.

Юрій Гагарін здійснив те, про що люди мріяли віками, чого чекали і що готували упродовж десятиліть. Його політ став яскравим виявом здатності людини пізнавати світ і її вміння використовувати свої знання для втілення найнеймовірніших задумів.

Перший політ людини в космос – подія, яка назавжди змінила світ!

Неможливо переоцінити значимість й грандіозність першого польоту людини в відкритий космос. З цього моменту почалась нова епоха, яка об‘єднала увесь світ – космічна епоха.
Яким же чином політ людини в космос відобразився на людині та людстві, в цілому? Насамперед, ця подія дала змогу зрозуміти, що наполеглива праця та найсміливіші прагнення – збуваються. Що межі пізнання людиною Всесвіту залежать тільки від бажання та цілеспрямованої розбудови технічних можливостей. Це розуміння окриляло. Нині людина вже не була «зачинена» лише в своїй планеті. Людина бажала більшого, і зробила перший вагомий крок в досягненні бажаного!

12 квітня 1961 року весь світ, із завмиранням серця, спостерігав за польотом Юрія Олексійовича. І коли все сталося, то на Землю повернувся новий герой, людина «іншого виміру», кумир та приклад до наслідування всіх послідуючих поколінь.

Кожен учень мав за честь прославляти «першу людину Космосу», бути чемним, вихованим, досягати неабияких успіхів у навчанні, хотіти здобути професію космонавт, як Юрій Олексійович Гагарін.

Навіть ім’я «Юрій» набуло такого поширення, що майже кожний 3-й хлопчик, був названий в честь шанованого космонавта.

Не обійшла космічна тематика й назв установ – так навчальні заклади, різноманітні організації, крамниці, кінотеатри, гуртки тощо, називали в честь Ю. Гагаріна, або «космічними» назвами: «Космос», «Меркурій», «Орбіта»…
Космічна тема стала ведучою в мистецтві. Так виник новий жанр  - наукова фантастика, література про космічні подорожі, життя на інших планетах, роздуми про позаземне життя та нові винаходи, які значно прискорювали технічний прогрес, й загальну еволюцію людства.
Художники, музиканти, поети, своїми засобами, прославляли велику подію польоту, загадкову та манку атмосферу Космосу, героїчність космонавтів, перспективи людської цивілізації в нових умовах.
Дуже поширеними були листівки та марки з зображенням космосу, ракет, та, безпосередньо, присвячені епохальній даті 12 квітня 1961 року.
В еру цифрових технологій, виповнюється 60 років, з того дня, коли весь світ був приголомшений повідомленням про початок нової ери – ери космічних польотів.
Слід звернути увагу на те, що освоєння космосу стало надзвичайно важливим стимулом для розвитку цілого ряду напрямів і сфер сучасної науки й техніки, для розв'язання багатьох наукових, технічних і технологічних завдань, без яких здійснення космічних польотів і розв'язання нових, складніших завдань, пов'язаних з освоєнням космосу, було б неможливе. При цьому треба особливо підкреслити, що сфера використання науково-технічних досягнень, стимульованих потребами космонавтики, набагато ширша. Вони дістають дедалі більшого застосування як у виробництві, так і в побуті (медицина, дослідження резервних можливостей людини, радіотехніка, телебачення і т. д.).

Отже, можна говорити про два дуже важливі аспекти освоєння космосу. З одного боку,— це процес залучення космічних явищ у сферу практичної діяльності людини, а з другого — космізація земного виробництва, а якоюсь мірою і самого життя людей.

За допомогою сучасної космонавтики розв'язується також цілий ряд наукових і практичних завдань, що мають велике народногосподарське й економічне значення. Це ретрансляція телевізійних передач за допомогою космічних ретрансляторів, метеоспостереження, морська й авіаційна навігація із застосуванням спеціалізованих штучних супутників, супутникова система виявлення тих, хто зазнав біди, вивчення Землі з космосу. А в перспективі — організація на навколоземних орбітах сонячних електростанцій і виробничих підприємств для проведення технологічних процесів і операцій, які неможливі в земних умовах.

З давніх часів людству був цікавий зв'язок людини і всесвіту. Існує безліч філософських і релігійних течій, де душа пов'язана з космосом – початком нашого життя. Вчені всього світу вивчають походження та особливості зірок, планет, галактик.

Сьогодні перед нашими сучасниками стоїть питання: як з'явився наш світ? Одні ми у Всесвіті? Це питання безпосередньо пов'язані з людиною. Наприклад, в сучасному житті використовуються дані, які ми отримуємо з космосу: скупчення туманностей, дощових хмар, затемнення. Це допомагає визначити погоду і спланувати багато важливих подій.

Слово «космос» з грецької перекладається як «порядок». Стародавні греки дуже любили порядок у всьому, і називали це гармонією. Багато давньогрецьких філософів були проти війн та інших факторів, які заважають спокійному й розміреному життю. Тому що саме гармонія в душі людини визначає його оточення. В залежності від внутрішнього стану ми будуємо відносини з тими чи іншими людьми і поступаємо в різних ситуаціях по-різному.

Питання взаємовідносин людини і космосу не тільки філософський, але і екологічний. Космос – вся навколишня нас природа. Природа може бути живою, мертвою або ще не народженій. Так, наприклад, у Всесвіті існує безліч планет з особливою формою життя, іноді кардинально відмінною від життя на планеті Земля. Крім того, в космосі є планети, схожі на нашу. На них життя ще не зародилося: не вистачає поштовху, який стане відправною точкою для початку нового розвитку. Щодо мільярдів зірок, планет і безлічі галактик, наша Земля – відносно мала і незначна. Однак варто пам'ятати: якою б маленькою не здавалася наша планета – вона є спільним домом для всіх людей. Турбота про неї, в першу чергу, запорука щасливого майбутнього.

Піклуючись про свою планету, ми переносимо турботу і на весь космос. Нехай це досягнення невелике. Але варто тільки уявити: щорічно атмосфера Землі викидає в космос мільярди тонн горючих речовин, які здатні закрити навіть світло Сонця! Такі випадки вже були в історії, наприклад, під час великих війн або виверження вулканів.

Саме тому завжди потрібно пам'ятати про взаємозв'язок людини і природи. Необхідно піклуватися про свій внутрішній стані і про оточення, і тоді можна покращити світ і Всесвіт у цілому.

Цей запис зробив Юрій Олексійович Гагарін, побачивши нашу планету з космосу. Скільки мудрості й простоти в цих рядках…Але вони якомога краще відображають ціль людини на планеті Земля.

Так давайте ж прислухаємося до настанови епохальної людини, й будемо берегти всю красу й неймовірність нашого спільного дому – планети Земля!

Космос не тільки зовні, але й всередині!

З повагою, практичний психолог Король К.В.

# data[].attributes.headline
7 цікавих фактів про 

# data[].attributes.body
7 цікавих фактів про Україну і космонавтику

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Україна зарекомендувала себе як космічна держава на самих витоках космонавтики як такої. Значних успіхів наші співвітчизники досягають і сьогодні. Українець був у відкритому космосі. А український прапор навіть кілька разів! 7 причин пишатися Україною у сфері підкорення космосу.

Цікаво: Чи взяли б вас на Міжнародну космічну станцію - тест
До Дня космонавтики: відео про життя астронавтів
Факт №1: в Україні народилися основоположники космонавтики

Чимало науковців, які значною мірою вплинули на розвиток вивчення космосу, мають українське коріння. Саме їхні ідеї і дослідження зіграли величезну роль у подальшому розвитку космонавтики.

Костянтин Ціолковський - радянський вчений-теоретик, є одним із засновників ракетобудування та сучасної космонавтики. Він палкий пропагандист ідей освоєння космосу, а також автор науково-фантастичних творів. Його наукові і художні твори надихнули багатьох провідних ракетних інженерів. Хоча він народився і прожив все життя на території Росії, його предки походять з Волині і були родичами гетьмана Северина Наливайка. Науковець цим фактом завжди пишався.

Микола Кибальчич - винахідник та автор схеми першого у світі реактивного літального апарата. Народився на території Чернігівської області. Окрім дослідницької діяльності, був революціонером-народником. Тож у віці всього 27 років був страчений за замах на імператора Олександра ІІ.

Читайте також: Хто допоміг людству побачити перше фото чорної діри та як це відбувалося: приголомшливі фото

Юрій Кондратюк - український радянський вчений-винахідник. Він був одним із піонерів ракетної техніки й теорії космічних польотів. Саме Кондратюк автор "траси Кондратюка", якою подорожували на Місяць космічні кораблі "Аполлон".

Сергій Корольов - український радянський вчений у галузі ракетобудування та космонавтики, конструктор. Саме Корольов вважається основоположником практичної космонавтики.

Володимир Челомей - конструктор відомої ракети-носія "Протон". Він був генеральним конструктором ракетно-космічної техніки, член Міжнародної академії астронавтики.

Факт №2: ракети родом з України

Олександр Засядько створив перші у світі бойові ракети. Він був нащадком українських козаків, генерал-лейтенантом та видатним інженером. Саме уродженець Полтавщини організував у російській армії першу ракетну роту.

Першу ракетну атаку Засядько продемонстрував під час російсько-турецької війни. Хоча він і запропонував використовувати ракети у бойових цілях, його внесок був неймовірно важливий для подальшого розвитку космонавтики.

Доказом цього є те, що іменем українця названо один з кратерів Місяців.

Читайте також: Як астронавти готуються до виходу у космос: цікаве відео

Факт №3: українець був у космосі

Поки єдиний астронавт України, який побував у космосі - це Леонід Каденюк. У космос він полетів 20 років тому у складі американської команди на шатлі Columbia.

Читайте також: Леонід Каденюк: цікаві факти з біографії українського космонавта

Спочатку Каденюк був пілотом. Він здійснив польоти на більш ніж 50 типах та моделях літаків різного призначення! Згодом він потрапив до загону радянських космонавтів-випробувачів у групу багаторазової космічної системи "Буран".

У 1990-1992 роках Каденюк пройшов підготовку як командир транспортного корабля "Союз-ТМ". А у 1995 року він переміг у конкурсі на спільний українсько-американський політ.

Його політ на кораблі NASA став і досі є справжнім проривом для космонавтики незалежної України.

Я був першим, хто полетів у космос із українським прапором і виконав завдання українського уряду. У 1997 році вперше український гімн пролунав у відкритому космосі,
- розповів космонавт.

У 2018 році на 67-му році життя Каденюк відійшов в інші світи. Його життя обірвав серцевий напад, який стався під час щоденної пробіжки. Лікарі швидкої не встигли його врятувати.

Факт №4: український прапор у космосі

Хоча Каденюк є єдиним космонавтом з України, який побував у космосі, український прапор там бував частіше. Так, космонавт NASA Рендольф Брезник розгорнув на орбіті український прапор. 10 років тому він всиновив хлопчика з Дніпра, і тепер його з нашою країною пов'язують родинні зв'язки.

Брезник був у космосі двічі, 5 разів виходив у відкритий космос. Саме Ренді - другий після Каденюка - розгорнув на орбіті український прапор.

Факт №5: українки також плідно розвивають космонавтику

Видатна жінка з українським корінням підкорила космос! Гайдемарі Стефанишин-Пайпер є однією з найуспішніших астронавтів NASA. Інженер пройшла довгу і складну робочу кар'єру від військово-морських сил до виходу у відкритий космос.

Успішна українка була у космосі двічі, загалом 27 діб. І здійснила при цьому 5 виходів у відкритий космос.

Батько майбутньої астронавтки зробив усе, щоб вберегти її українську ідентичність. Вона ходила до української недільної школи, танцювала народні танці й була пластункою. Виходячи заміж, залишила своє українське прізвище: Стефанишин.

У 2007 вона вперше побувала в Україні. Тут вона вразила знанням української мови.

Факт №6: українці будують космічний транспорт

Хоча українці не мають можливості самостійно відправляти космічні екіпажі, ми постійно беремо участь у створенні космічного транспорту.

Так, нещодавно європейська ракета-носій легкого класу Vega з українським двигуном успішно стартувала з космодрому Куру у Французькій Гвіані. Загалом з 2010 року Vega з українським двигуном вивела на орбіту 29 супутників.
Запуск ракети Vega з українським двигуном: дивіться відео
Також українське державне підприємство КБ "Південне" займається розробкою ракетних комплексів та ракетно-космічних систем. Зокрема, у світі добре відомі українські ракети-носії "Зеніт" та "Циклон". Україна справді може похвалитися своїми ракетами-носіями, які доставляють супутники на орбіту.

Факт №7: українці побудують на Місяці власну базу

Українське підприємство "Південне" працює над проектом постійної бази на поверхні Місяця!

Звучить фантастично? Тим не менше наші науковці вже приступили до роботи. Проект має п'ять етапів реалізації. Останній з них передбачає запуск постійної бази, на якій перебуватиме людина. Заплановано це на 2062 рік.

Цей проект дуже складний і дорогий. Тому втілити його можна буде лише спільними зусиллями фахівців і компаній із багатьох країн світу, а фінансування робіт за проектом також передбачає участь урядів найбільш розвинених країн, -
розповів начальник проектного відділу "Південного" з розробки спеціальних ракетно-космічних систем, Геннадій Осиновий.

Українцям є, чим пишатися. Україна - космічна держава, з багатим минулим та впевненим потенціалом на майбутнє.

# data[].attributes.attachment_link.title
День космонавтики: 7 цікавих фактів про Україну і космос

# data[].attributes.attachment_link.description
Україна - космічна держава. Так було за часів, коли ми входили до складу СРСР, так залишається і зараз. Хоча часто грошей на розвиток космічних досліджень бракує, українці постійно беруть участь у міжнародних програмах, займаються розробками і виготовляють космічний транспорт. Нам є чим пишатися!

# data[].attributes.headline
12 квітня - День авіації та космонавтики,який  відзначають в усьому світі. Україна, яка сьогодні входить до переліку космічних держав, активно розвиває ракетно-космічну галузь.На думку науковців, космічний потенціал нашої держави надзвичайно високий і наразі ракетно-космічна галузь є однією з провідних в українській економіці.Перед своїм славетним польотом Юрій Гагарін сказав, що в усі часи і епохи для людей було найвищим щастям брати участь у нових відкриттях. І космонавтика здійснила заповітну мрію людства – відкрити і підкорити космос. 108 хвилин, проведені ним у космосі, відкрили дорогу іншим дослідникам. За короткий час з моменту першого космічного польоту людина відвідала Місяць і дослідила майже всі планети Сонячної системи.Часи минають, а професія підкорювача Всесвіту залишається однією з найвідповідальніших. Працівники ракетно-космічної галузі постійно опановують та втілюють у практику новітні досягнення з систем супутникового зв’язку та космічної розвідки в інтересах нашої Батьківщини.

# data[].attributes.subject
12 квітня - День авіації та космонавтики,який  відзначають в усьому світі. Україна, яка сьогодні входить до переліку космічних держав, активно розвиває ракетно-космічну галузь.На думку науковців, космічний потенціал нашої держави надзвичайно високий і наразі ракетно-космічна галузь є однією з провідних в українській економіці.Перед своїм славетним польотом Юрій Гагарін сказав, що в усі часи і епохи для людей було найвищим щастям брати участь у нових відкриттях. І космонавтика здійснила заповітну мрію людства – відкрити і підкорити космос. 108 хвилин, проведені ним у космосі, відкрили дорогу іншим дослідникам. За короткий час з моменту першого космічного польоту людина відвідала Місяць і дослідила майже всі планети Сонячної системи.Часи минають, а професія підкорювача Всесвіту залишається однією з найвідповідальніших. Працівники ракетно-космічної галузі постійно опановують та втілюють у практику новітні досягнення з систем супутникового зв’язку та космічної розвідки в інтересах нашої Батьківщини.