# data[].attributes.body
3-
De Amerikanske protestanter deles ofte op i evangelikale og minline trossamfund.

De evangelikale protestantiske kirkesamfund er konservative og meget bogstavelige
I deres bibelopfattelse, og man kan tale om, at hele den evangelikale bevægelse besidder fire
grundtræk
1- Konversionisme: Eller genfødsel, at man personligt modtager troen og ønsker, at den skal
påvirke og ændre hele ens liv.
2- Aktivisme: Man åbent deler sin religiøsitet med andre og aktivt missioner, på den måde sprede kristi budskab.
3- Biblicisme : Man anser Biblen for den primære eller enste kilde til religiøsviden og som
inspireret af Gud.
4- Korsdødens centrale rolle: Fokus på kristus korsdød som den helt centrale forløsende
begivenhed og den eneste vej til syndsforladelse og frelse for menneskeheden.

Mainline Protestanter: Man kan definere det som de trossamfund, der er en del i "The national Counicil of Churches, der historik har haft tradition for at øve indflydelse på et amerikanske samfund. kendetegn til mailine protestanter er, at det opfatter Bibelen som et skrift der skal fortolkes og forstås i den kulturel kontekst.
f.eks. antisalveri-bevægelse
kampen for social retfærdighed (kvinders rettigheder, slaveri, børnearbejde)

# data[].attributes.headline
4) The wall of separation - Louise, Eva & Katja

# data[].attributes.subject
4) The wall of separation - Louise, Eva & Katja

# data[].attributes.body
A) Hvad er ''The wall of separation'' hvornår blev den indført og af hvem?
- The wall of separation er en adskillelse imellem religion og stat. Den blev indført af Bill of Rights i 1791.
B) Forklar enkelt og forståligt de to vigtige tilføjelser i ''Bill og Rights'' fra 1791
- Den første vigtige tilføjelse, var etableringsklausulen - Adskillelsen imellem stat og religion. Dette betyder at staten, ikke må vedtage og love det støtter eller tager særlige hensyn til en bestemt religion. Det betød at religionerne var overladt til det frie marked. For at klare sig måtte de have opbakning fra lokalsamfundet, både økonomisk og organisk. Noget der historisk ikke har vist sig som et problem for de religiøse institutioner i USA.
- Den anden vigtige tilføjelse var Frihed til udøvelses - klausulen: religionsfrihed. Dette betød at staten efter denne tilføjelse ikke må forhindre befolkningens fri udøvelse af den religion de ønsker.

# data[].attributes.body
Tom

3) De store vækkelser
3) De store vækkelser

Lavet af Pløger, Line, Charlotte
3. De store vækkelser (s. 140)
a) Hvad er en vækkelsesbevægelse? Amerikanske protestantisme har været præget af en
række store vækkelsesbevægelser. vækkelsesbevægelse kan karakteriseret som en stærk
opblomstring af det folkelige engagement i religionen. De har været med til at forme den
Amerikanske kristendom, og man kan spore mange træk fra nutidens Amerikanske
protestantisme tilbage til de populære vækkelsesprædikanter fra 1700 og 1800 tallet.
Flere forsker har efterfølgende peget på at den første vækkelse var med til at så starten
til ønsket om et frit og uafhængigt Amerika.
b) Hvem stod bag de første vækkelser i 1730erne, og hvem var de henvendt til? Den første
vækkelse begyndte i 1730´erne i New England og stod på i de kommende årtier. Bevægelsen
var i høj grad henvendt til den helt almindelige kristen amerikaner som ikke havde særlige
forkundskaber eller teologisk dannelse. Den blev ledt af karismatiske og veltalende
vækkelsesprædikanter der turnerede rundt og afholdte religiøse stævner.
c) Hvad kendetegnede denne type kristendom? særligt kendetegn ved den
kristendom vækkelse prædikanterne spredte var dens folkelighed. Filosofiske og
teologiske diskussioner blev erstattet med mere karismatiske virkemidler og letforståelige
budskaber. Den nye bevægelser var det personlig gudsforhold og den enkeltes inderlighed
og fromhed. Med den nye bevægelse skulle man vække den enkeltes religiøsitet og man skulle
opfatte det som en betingelse for frelse og derfor lade sig genføde i troen.

Puritanisme
Puritanisme

a. Mayflower var skibet, der bragte 102 puritanske englændere til Plymouth, Massachusetts (Nordlige USA).
Puritanerne var protestantiske kristne, som troede på, at alle mennesker er lige overfor gud.
De gik desuden meget op i disciplin og hårdt arbejde, noget, der den dag i dag stadig er grundstenen for at få succes i USA. De var i øvrigt dybt religiøse, hvilket det amerikanske samfund stadig i høj grad er.
Puritanerne omtalte også den nye koloni som et lysende idealsamfund, hvilket mange konservative protestanter i Amerika stadig mener

b. Puritanerne kommer til USA i 1600-tallet og de ønskede et mere radikalt brud på den katolske tradition og den Anglikanske kirke. Et hvert menneske er lige for Gud og de opfattede USA som "Guds eget land" og deres situation som jøderne der udvandrede Egypten

d. De puritanske samfund var hurtigt velfungerende, veluddannede og relativt velstående. Det kan derfor tænkes, at de har haft en positiv effekt på det tidlige USA, i hvert fald i forhold til disse 3 parametre.

Mark Hertsgaard
Mark Hertsgaard
- I teksten fortæller Mark om at Amerika er lidt af et paradoks fordi at det er et så religiøst land men på samme tid et videnskabeligt og økonomisk land.

# data[].attributes.body
Lavet af Pløger, Line, Charlotte

3. De store vækkelser (s. 140)

a) Hvad er en vækkelsesbevægelse? Amerikanske protestantisme har været præget af en

række store vækkelsesbevægelser. vækkelsesbevægelse kan karakteriseret som en stærk

opblomstring af det folkelige engagement i religionen. De har været med til at forme den

Amerikanske kristendom, og man kan spore mange træk fra nutidens Amerikanske

protestantisme tilbage til de populære vækkelsesprædikanter fra 1700 og 1800 tallet.

Flere forsker har efterfølgende peget på at den første vækkelse var med til at så starten

til ønsket om et frit og uafhængigt Amerika.

b) Hvem stod bag de første vækkelser i 1730erne, og hvem var de henvendt til? Den første

vækkelse begyndte i 1730´erne i New England og stod på i de kommende årtier. Bevægelsen

var i høj grad henvendt til den helt almindelige kristen amerikaner som ikke havde særlige

forkundskaber eller teologisk dannelse. Den blev ledt af karismatiske og veltalende

vækkelsesprædikanter der turnerede rundt og afholdte religiøse stævner.

c) Hvad kendetegnede denne type kristendom? særligt kendetegn ved den

kristendom vækkelse prædikanterne spredte var dens folkelighed. Filosofiske og

teologiske diskussioner blev erstattet med mere karismatiske virkemidler og letforståelige

budskaber. Den nye bevægelser var det personlig gudsforhold og den enkeltes inderlighed

og fromhed. Med den nye bevægelse skulle man vække den enkeltes religiøsitet og man skulle

opfatte det som en betingelse for frelse og derfor lade sig genføde i troen.

# data[].attributes.body
a. Mayflower var skibet, der bragte 102 puritanske englændere til Plymouth, Massachusetts (Nordlige USA).
Puritanerne var protestantiske kristne, som troede på, at alle mennesker er lige overfor gud.
De gik desuden meget op i disciplin og hårdt arbejde, noget, der den dag i dag stadig er grundstenen for at få succes i USA. De var i øvrigt dybt religiøse, hvilket det amerikanske samfund stadig i høj grad er.
Puritanerne omtalte også den nye koloni som et lysende idealsamfund, hvilket mange konservative protestanter i Amerika stadig mener

b. Puritanerne kommer til USA i 1600-tallet og de ønskede et mere radikalt brud på den katolske tradition og den Anglikanske kirke. Et hvert menneske er lige for Gud og de opfattede USA som "Guds eget land" og deres situation som jøderne der udvandrede Egypten

d. De puritanske samfund var hurtigt velfungerende, veluddannede og relativt velstående. Det kan derfor tænkes, at de har haft en positiv effekt på det tidlige USA, i hvert fald i forhold til disse 3 parametre.

# data[].attributes.body
- I teksten fortæller Mark om at Amerika er lidt af et paradoks fordi at det er et så religiøst land men på samme tid et videnskabeligt og økonomisk land.

- Religionen er bundet i historien lige fra begyndelsen af. De tror ikke på at gode gerninger frelser dem men i stedet har de en blind tro på Gud. Jo mere rigdom man har, desto et bedre liv vil man leve bagefter.

- De går ikke op i gode gerninger, men at arbejde hårdt.