# data[].attributes.headline
אפיסטמולוגיה  אישית:

# data[].attributes.subject
אפיסטמולוגיה  אישית:

# data[].attributes.body
תפיסות אישיות לגבי טיבו של הידע ותהליכי הידיעה.

# data[].attributes.headline
 גישות בהתפתחות חשיבה אפיסטמולוגית:

# data[].attributes.subject
 גישות בהתפתחות חשיבה אפיסטמולוגית:

# data[].attributes.body
גישה שלבית :
התפתחות הדרגתית בתפיסת הידע:
1.אבסולוטיזם- תפיסת הידע כמוחלט ,אובייקטיבי ומקורו חיצוני.
2. מולמטיפליזם- ההכרה בנק' מבט שונות
3.אבלווטויזם- הערכה של מקור הידע
גישה מקבילה:
יכולת למידה קבועה , מהירה,הדרגתית , פשוט ,מורכב , מתפתחות במקביל.

# data[].attributes.headline
אפיסטמולוגיה אישית ולמידה:

# data[].attributes.subject
אפיסטמולוגיה אישית ולמידה:

# data[].attributes.body
- קיים קשר בין חשיבה אפיסטמולוגית לבין הישגיים בלימודים

# data[].attributes.headline
מטה קוגניציה:

# data[].attributes.subject
מטה קוגניציה:

# data[].attributes.body
מיומנויות חשיבה, תכנון, ניווט הבנה, הערכת התקדמות וכדומה. יכולתו של הפרט לחשוב על החשיבה שלו ולהיות מודע לתהליכי חשיבתו.

# data[].attributes.headline
ישראל נמצאת במקום הר

# data[].attributes.body
ישראל נמצאת במקום הראשון מבין 41 מדינות מבחינת כמות הזמן שילדים בני 11 מקדישים לשימוש במחשב

# data[].attributes.headline
אפסטימולוגיה

# data[].attributes.subject
אפסטימולוגיה

# data[].attributes.attachment_link.title
The Meaning of Knowledge: Crash Course Philosophy #7

# data[].attributes.headline
מיומנויות הנדרשות במיזוג מקורות מידע מהאינטרנט :

# data[].attributes.subject
מיומנויות הנדרשות במיזוג מקורות מידע מהאינטרנט :

# data[].attributes.body
1. הבנה של מקורות המידע ופירושם
2.יכולת לשייך עמדה או פריט מידע למקורו
3. זיהוי קשר בין המקורות: קשרי הסכמה והשלמה או ניגוד וסתירה

# data[].attributes.headline
תהליכי חשיבה והערכה בלימוד מכלים מקוונים:

# data[].attributes.subject
תהליכי חשיבה והערכה בלימוד מכלים מקוונים:

# data[].attributes.body
- קיים קשר בין החשיבה האפיסטמית של התלמידים לבין היכולת שלהם למזג מידע ממקורות מקוונים.
- אין קשר בין החשיבה האפיסטמית להערכת מקורות מידע ברשת

# data[].attributes.headline
-למרות המיומנות הטכנ

# data[].attributes.body
-למרות המיומנות הטכנית הגבוהה השימוש במידע אינו נעשה בצורה מושכלת.
- דרושה למידה מקדמת על מה הוא ידע , כיצדהואנוצר וכיצד לפרשו

# data[].attributes.headline
בתחום אמינות המידע ה

# data[].attributes.body
בתחום אמינות המידע המחקר מחלק את הלומדים לשני סוגים : מוחלטנים ומעריכים
מוחלטנים- המקבלים את הכתוב כעבדה
מעריכים- קיימת חשיבה ביקורתית

# data[].attributes.headline
השלכות חינוכיות:

# data[].attributes.subject
השלכות חינוכיות:

# data[].attributes.body
-חשוב להכניס לכיתות בבי''ס פעילויות המשלבות לימוד אינטרנטי ובכך ללמד כלים לשימוש במידע.
- יש ללוות את ההקניה של אסטרטגיות מידעניות
בדיון מעמיק במאפייני הידע ובדרכי הערכה ושיפוט.

- קיים צורך בבחינת החשיבה האפיסטמית של המורה כמפתחי חומרים חינוכים:
אילו תפיסות ידע קימות בתלמידים? , איזה ידע אנחנו בוחרים לחשוף בפניהם וכיצד אנחנו מפתחים את היכולת שלהם להיות בעלי חשיבה עצמאית , מושכלת ומעריכנית.

# data[].attributes.headline
דרכים למיקוד חיפוש מידע

# data[].attributes.subject
דרכים למיקוד חיפוש מידע

# data[].attributes.attachment_link.title
Online Research: Tips for Effective Search Strategies

# data[].attributes.headline
הוראה מקוונת

# data[].attributes.subject
הוראה מקוונת

# data[].attributes.headline
פעילות על אמינות מידע באינטרנט - משרד החינוך:

# data[].attributes.subject
פעילות על אמינות מידע באינטרנט - משרד החינוך:

# data[].attributes.body
- המטרה היא לעורר בתלמידים את שאלת אמינות המידע.
כיצד אנחנו יודעים שמקור הידע הוא אמין?

# data[].attributes.headline
אפיסטמולוגיה אישית ולמידה באינטרנט:

# data[].attributes.subject
אפיסטמולוגיה אישית ולמידה באינטרנט:

# data[].attributes.body
-הצפת המידע באינטרנט דורשת בחינה והערכה באמיתות  מקורות  הידע.

- מחקרים מראים יכולת נמוכה של תלמידים בכל הגילים להעריך נכונה את אתרי האינטרנט שבהם עושים שימוש .