# data[].attributes.body
-Jos opettaja käyttää jatkuvasti samaa vihjettä, oppilas tulee siitä riippuvaiseksi ja muuttaa käyttäytymistään vain, jos opettaja käyttää kyseistä vihjettä: oppilaan itsenäisyys ja itsehallinta ei kehity
- Opettajan kannattaa toivotun käyttäytymisen yleistämiseksi vaihdella käyttäytymiään vihjeitä ja asteittain häivyttää niitä
-Ulkoisten vihjeärsykkeiden mahdollista kaavamaisuutta kannattaa tarkkailla, sillä joskus tietynlaisen käyttäytymisen taustalla voi olla yksittäinen ärsyke, jonka poistaminen sammuttaa käyttäytymisen

# data[].attributes.body
- Tehokas keino vähentää luokassa vallitsevaa perushälyä, samattomien keinojen avulla voidaan vähentää jopa noin 40 prosenttia
- Runsas käyttö vähentää tehokkuutta
- Ei provosoi oppilaita vastarintaan
- Ei keskeytä opetusta
- Antaa oppilaille mahdollisuuden muuttaa itse käyttäytymistään

# data[].attributes.body
- Eivät keskeytä oppimista
- Antavat oppilaille tilaisuuden korjata käyttäytymistään itse
-

# data[].attributes.body
- puhuminen ilman lupaa
- toisten häiritseminen
- joutilaisuus

Onko vaatimus hiljaisuudesta, paikallaan pysymisestä ja keskittymisestä liikaa oppilaille?

# data[].attributes.body
-Käytökseen puuttumisen tulisi häiritä opettamista mahdollisimman vähän eikä se saa provosoida oppilasta
- Opettajalla hyvä olla varasuunnitelma ellei väliintuloon käytetty toimintamalli tehoa
-Vihjeärsyke: käyttäytymistä edeltävä ympäristön piirre, joka kytkeytyy käyttäytymiseen oppimisen kautta
-Suuri osa opettajan käyttämistä vihjeärsykkeistä puhetta, myös äänettömät vihjeärsykkeet tärkeitä ja hienovaraisempia
1. Ilmeet ja eleet: "Pedagoginen katse": oppilaan ohjaaminen katsekontaktilla (ei saa yhdistää kaksoisviestintää aiheuttavaa hymyä). Myös mm. paikan osoittaminen kädellä, pään pudistaminen, otsan rypistäminen.
2. Opettajan fyysinen läheisyys: opettaja menee kohti häiriköivää oppilasta tai tämän luokse
3. Fyysinen kontakti: ellei fyysinen läheisyys riitä, kevyitä ohjaavia kosketuksia. Häiritsee joitakin oppilaita.
- Erilaisia keinoja on hyvä yhdistellä

# data[].attributes.body
-käyttäytyminen vähenee ja loppuu, ellei sillä ole seuraamuksia
- oppilas käyttäytyy levottomasti yrittäen hakien huomiota, opettaja moittii ja vahvistaa käyttäytymisen
- Eitoivotun käyttäytymisen purkamiseen liittyy usein sammuttamispiikki: aluksi vähennettävä käytös yleistyy ja voimistuu oppilaan huomatessa, ettei entinen käyttäytyminen tehoa ja tuo esim. toivottua huomiota
- Yleistyminen ennakoi yleensä sammumista
-Myönteisen huomion antaminen toivotun käyttäytymisen kohdalla on tärkeää
-Käyttäytymisen sammuttamiseksi on selvitettävä järjestelmällisesti sitä ylläpitävät vahvistajat ja poistettava ne systemaattisest

# data[].attributes.body
-Jos opettaja käyttää jatkuvasti samaa vihjettä, oppilas tulee siitä riippuvaiseksi ja muuttaa käyttäytymistään vain, jos opettaja käyttää kyseistä vihjettä: oppilaan itsenäisyys ja itsehallinta ei kehity
- Opettajan kannattaa toivotun käyttäytymisen yleistämiseksi vaihdella käyttäytymiään vihjeitä ja asteittain häivyttää niitä
-Ulkoisten vihjeärsykkeiden mahdollista kaavamaisuutta kannattaa tarkkailla, sillä joskus tietynlaisen käyttäytymisen taustalla voi olla yksittäinen ärsyke, jonka poistaminen sammuttaa käyttäytymisen

# data[].attributes.headline
KAHDEKSAN KEINOA ENNALTA EHKÄISTÄ ONGELMIMA

# data[].attributes.subject
KAHDEKSAN KEINOA ENNALTA EHKÄISTÄ ONGELMIMA

# data[].attributes.body
1 tuntisuunnitelman muuttaminen
2 häiritsevien esineiden poistaminen
3 oppilaan motivointi
4 oppilaan toiminnan suuntaaminen
5 oppilaan vapauttaminen hetkeksi tehtävästä
6 sijaisvahtimisen käyttäminen
7 luokan ohjaaminen merkkien avulla
8 huomion antaminen hyvästä käytöksestä

# data[].attributes.body
- käyttäytyminen vähenee ja loppuu, ellei sillä ole seuraamuksia
- oppilas käyttäytyy levottomasti yrittäen hakien huomiota, opettaja moittii ja vahvistaa käyttäytymisen
-