# data[].attributes.body
DE ONDES MISGJERNINGER I LEKEN GÅR MER I RETNING AV Å VÆRE SLEM, ULYDIG OG VED NÅRMERE ANALYSE, SELVSTENDIG, STERK OG USÅRBAR.
Å VÆRE «GOD» INNEBÆRER DET MOTSATTE: Å VÆRE SNILL, LYDIG, UNDERDAN, SVAK OG SÅRBAR (Eide, 2016).

Guttene posisjonerer og definerer seg hele tiden i forhold til en eller annen autoritet, som de trosser og gjør opprør mot for å kjenne seg som ekte gutter. De eksperimenterer med dimensjoner ved det å være et maskulint vesen som ifølge enkelte forskere er formet gjennom evolusjonen, mens andre ser leken mer som guttenes tilpasning til lærte kjønnsrollemønstre (Eide, 2016).

En gutt uttrykte: … at han var lei av å være snill hele tiden… «Når han var ond, var han sterkere»

Når gutter får frihet til å være som de er, når behovet for «onde» roller er bekledd og betingelsesløst akseptert, begynner rollene gjerne å utvikle seg.
De onde er ikke onde lenger- de er egentlig gode på bunnen, at de var onde fordi noen var slemme mot dem eller ga dem skylden for noe de ikke hadde gjort.
De onde dramarollene er ofte inngangsporten til en dypere forståelse av hva den enkle gutten sliter med (Eide, 2016).

Kampen mellom gode og onde krefter er arketypisk strid som preger mytologi, eventyr og religiøse fortellinger verden over.
Det er et vanlig tema i kunst, teater, opera, drama, tegneserier, dataspill, moderne filmer.
Guttenes lek gjenspeiler de samme dimensjonene ved tilværelsen, og noen må simpelthen være onde for å dramatisere denne kampen v

# data[].attributes.headline
Kjønnforskjeller og boltrelek og voksnes reaksjoner

# data[].attributes.subject
Kjønnforskjeller og boltrelek og voksnes reaksjoner

# data[].attributes.body
-Lekeform som appellerer gutter
-Gutters forkjærlighet for røff, fysisk lek går i kulturer over store deler av verden
-guttenes lek blir mest diskutert hos voksne
-uttelukkende guttenes lek vakter bekymring
-når det gjelder vilter fysisk lekeslåssing, har vi voksne en tendens til å reager som om barna ikke spiller, mens bare er seg selv
-er det sundt å herje fritt på denne måten?
-skal man la de anta negative roller (zombier, ninja...)
-fører slik lek til aggressivitet?
-barna kunne miste kontrollen og skade seg
-for frie tøyler (Zügel) medfører klager fra foreldre
-bekymring: guttene ødelegger for jentene
-Argumentet guttene ble møtt i konflikt med jentene: "...barna må lære seg å dele på plassen, at guttene ikke ha enerett på byggekroken..." (Men, har jentene enerett på dukkekroken?)
-Guttenes lek blir avbrutt av de voksne når de får beskjed å ikke ødelegge for jentene
-Argumentene for å avbryte går ikke på FORM, men dramalekens innhold og roller
-personalet mener at lek hos gutter handler om å være ond
-Voksne aksepterer dukkekrok (hindrer guttene å trenge inn, men underkjenner og definerer byggekroken som fellesareal (Eide, 2016).

Hvorfor oppfatter voksne det slik?
Lekeutrykkene hos guttene er vanskeligst å utholde og verdsette fra et voksent ståsted.
Pedagog uten egne, personlige erfaringer med boltrelek som barn kan være dårlig på å skille mellom gutters lekesignaler og aggressive signaler.
-Forsvar voksne: jentene leker fredelig, mens guttene bråker, forstyrrer (stereotyper vi projiserer inn i situasjoner) (Eide, 2016)

# data[].attributes.body
Forskning: det er ikke tilfeldig hvordan barna beveger seg og forholder seg til hverandre
Ikke bekymre deg for at boltrelek, lekeslåssing skal føre til skade, gjøre mer barna aggressive eller vilter egenorganisert lek skal utarte til ukontrollert utagering
Lekeslåssing bidrar til å redusere aggresjonsnivået og til å frambringe positive følelser blant gutter i bhg- og småskolealder.
Lek er et perfekt forum, den genererer fryd (freude) og gjør hjernen maksimalt mottakelig for læring.
For mye vokseninnblanding kan forstyrre den naturlig læreprosessen som barna har bruket av gjennom tusenvis av generasjoner.
Av og til kan imidlertid inngripen fra en voksen være nødvendig.
Det gjelder blant annet NÅR: barnegruppa innbefatter barn som har problemer med å forstå og med å sende ut de riktige lekesignalene.
Disse barn blir fort stresset i situasjoner som utløser fryd (wonne, lust) og entusiasme hos barn flest.
Noen av dem blir engstelige av den viltre og høylytte leken og trekker seg unna, mens andre tolker de andres lekesignaler som krenkelser og begynner å slåss på alvor (Eide, 2016).

# data[].attributes.body
Eide- Midtsand N.(2016). Lekenhet ved kulturens utspring. I Jæger og Torgersen. Barnekultur.

# data[].attributes.body
Turtaking og selvdemping
(barna skifter på å være taper og seierherre, svak og sterk, den som flykter og den som forfølger)
Leken opprettholdes ved hjelp av spesielle lekesignaler som skiller lek fra alvor
Selvdemping handler om at den sterkeste eller raskeste ikke gjør så godt han kan hele tiden, men lar den andre få overtaket tilstrekkelig mange ganger til at leken kan opprettholdes (Eide, 2016).

Guttene krangler om å få være den mest populære (fascinerte) figuren (sonic, zombie)

# data[].attributes.headline
Boltrelek stimulerer barns FYSISKE, SOSIALE, KOGNITIVE OG EMOSJONELLE utvikling.

# data[].attributes.subject
Boltrelek stimulerer barns FYSISKE, SOSIALE, KOGNITIVE OG EMOSJONELLE utvikling.

# data[].attributes.body
Ett området hvor boltrelek har vist seg veldig viktig:
TRENING AV EVNEN TIL Å TAKLE UVENTEDE SITUASJONER UTEN Å BLI STRESSET (Eide, 2016)