# data[].attributes.body
1. Hvilke problemer kan der være ved børns vidneforklaringer?
2. Vurder hvad vi kan bruge vidneforklaringer til?
- Vi kan bruge vidneforklaringer til at se en hændelse for os selvom vi ikke har været til stede, men det kan også være vanskeligt at tro på vidne netop fordi at vi ikke har været til stede, så man skal også være forsigtig i forhold til, hvordan man stiller spørgsmålene.
3. Hvad skal en interviewer være opmærksom på, når børn interviewes?
- At man ikke skal stille spørgsmål, hvor man forventer at få det svar som man gerne vil have. Børn har det med at misfortolke ting nemmere end voksne.
4. Kan børnene ikke bare have fortrængt det?
5. Giv en forklaring på at børn, ikke bare fortæller sandheden. Inddrag Sterns narrative selv.

# data[].attributes.body
Den sensoriske hukommelse:
Hukommelsens opbygning starter med den sensoriske hukommelse. Det er indtryk fra omverdenen, som der formodes at kunne huske mange ting, men varer kun i ca. 1 sekund. Man kan dele den sensoriske hukommelse op i flere hukommelseslagre knyttet sanserne, hvor eksempelvis den visuelle hukommelse indgår. Det går ud på, at fastholde et indtryk af ting, som vi også får at se i kort tid. Udover det, indgår den auditive hukommelse, som går ud på at fastholde lydindtryk i kort tid, hvor vi efterfølgende kan gentage noget selvom vi ikke var opmærksomme på det i situationen. Når noget bliver sagt, kan man efter høre det i sit eget hovede som et ekko. Den sensoriske hukommelse fastholder vores sanser i sekundet selvom det ikke er noget vi er opmærksomme på, hvor vi efterfølgende selv tager stilling til om det var vigtige informationer eller ej. De nyttige informationer bliver overført videre til korttidshukommelsen.

# data[].attributes.body
1. Hvad er den sensoriske hukommelse?
- Det er indtryk fra omverdenen, som der formodes at kunne huske mange ting, men varer kun i ca. 1 sekund. Man kan dele den sensoriske hukommelse op i flere hukommelseslagre knyttet sanserne, hvor eksempelvis den visuelle hukommelse indgår. Det går ud på, at fastholde et indtryk af ting, som vi også får at se i kort tid. Udover det, indgår den auditive hukommelse, som går ud på at fastholde lydindtryk i kort tid, hvor vi efterfølgende kan gentage noget selvom vi ikke var opmærksomme på det i situationen. Når noget bliver sagt, kan man efter høre det i sit eget hovede som et ekko. Den sensoriske hukommelse fastholder vores sanser i sekundet selvom det ikke er noget vi er opmærksomme på, hvor vi efterfølgende selv tager stilling til om det var vigtige informationer eller ej. De nyttige informationer bliver overført videre til korttidshukommelsen.
2. Hvad er korttidshukommelsen?
- Korttidshukommelsen rummer informationer, som vi har i hovedet indtil vi ikke skal bruge det mere fx. en adresse. Vi husker adressen indtil man har nået sin destination, da fokuset på adressen ikke er der længere.
3. Hvad er langtidshukommelsen?
- Langtidshukommelsen rummer informationer såsom viden, erfaringer og erindringer, som man har haft i hovedet i gennem flere år, hvor kapaciteten af hukommelsen er ubegrænset. Langtidshukommelsen kan deles op i to forskellige lagre, hvor den eksplicitte hukommelse og den implicitte hukommelse indgår i .
4. Hvad er den eksplicitte hukommelse?
- Den eksplicitte hukommelse går ud på at gemme informationer og begivenheder, som vi kender til, hvor af der kan være to slags form for videner kaldet den episodiske og den semantiske hukommelse. Den episodiske hukommelse er vores minder. Vi husker ting som en eksamen, fordi det formodes har at det har en følelsesmæssig betydning for os. Den semantiske hukommelse går ud på den viden, som vi har, som er formuleret i ord fx. en due er en fugl. Denne form for viden indeholder almen viden frem for den episodiske hukommelse.
5. Hvad er den implicitte hukommelse?
- Den implicitte hukommelse hjælper os med at handle og orientere os i omverdenen. Man kan dele denne implicitte hukommelse op, hvor procedurehukommelsen indgår. Den gemmer på vores praktiske og sociale viden til fx. at spille fodbold eller at lave mad.
6. Hvilke former for hukommelse indgår ellers indenfor den implicitte hukommelse?
- Udover det, findes der også en perceptuel hukommelse. Den går nogenlunde ud på det samme som den epidosiske hukommelse, men den bygger ikke på sanseoplevelser på samme - den bygges op af generelle erfaringer af fx. hvordan kaffe smager, men ikke alle oplevelser med indtagelse af kaffen. På denne måde fastholder vi kun det generelle eller typiske indtryk af oplevelsen. Hukommelsen for emotionelle reaktioner, er den del af den implicitte hukommelse, hvor vi har vores fobier og angstbetingninger. Har vi tidligere oplevet noget traumatisk, vil det altid ubevidst være i hukommelsen for emotionelle reaktioner.

# data[].attributes.body
Ulemperne ved vidneudsagn kan være, at hvis der er flere vidner til et røveri, så har de alle sammen set tingene fra hver deres perspektiv. Den ene så at røveren slå kasse damen ned, den anden så hvem der tog pengene ud fra kassen og den tredje lå mærke til, hvordan røveren så ud. De kan alle sammen have hver deres oplevelse af røveriet, og derfor er der også flere sandheder end en. Et videoovervågningskamera observerer oftest et eller flere steder i butikken, så ville måske mere være en ''sandhed'' i forhold til, hvad der faktisk skete. Som mennesker reagerer vi anderledes på ting, alt efter hvem vi er som personer, og hvad vi tidligere har oplevet i livet. Der er endda nogen, der har det så traumatisk, at de slet ikke kan huske noget efterfølgende. Choktilstanden kan også få individet til at fryse af skræk, og slet ikke kunne noget ved situationen inklusiv at observerer fordi det går så stærkt.
I forhold til hukommelsen, så vil hændelser som et røveri, naturligvis også sætte sig i hukommelsen, især den episodiske hukommelse netop fordi det er en hændelse, som sandsynligvis også har sat emotionelle spor i den del af hukommelsen. Det påvirker hukommelsen således, at man har et dårligt minde, og derfor er der også mulighed for at overdramatisere hændelsen fordi man husker tilbage på den som en traumatisk hændelse. Vidneudsagn kan til tider være vanskelige, men de kan selvfølgelig også være sande alt efter, hvad der er sket.

# data[].attributes.body
1. Hvad vil det sige, at vi har en opmærksomhed, der er selektiv?
- Selektiv opmærksomhed vil sige, at man fokuserer på det man gerne vil fokusere på. For det meste udvælger vi informationerne ubevidst, men det kan også lade sig gøre bevidst. Man fravælger derefter de ikke så vigtige informationer.

2. Hvad bliver vi ufrivilligt opmærksomme på?
- Det afhænger af den indre og ydre faktorer, hvor den ydre faktorer går ud at man er særlig opmærksom på ting, som er forskellige fra noget andet som eksempel, hvis man ser to høje mænd stå ved på række, hvor en lav mand står i midten af de to andre høje mænd. Vi vil derfor være særligt opmærksom på den lave mand i midten, fordi han skiller sig ud fra de to andre mænd. Den indre faktorer går ud på at være opmærksom på de ting, som vi holder følelsesmæssigt af  eller som vi interesserer os for. Eksempel hvis en biolog tog ud i skoven, ville vedkommende fokusere på ting såsom naturen mm. hvor en normal person måske ville tage ud i skoven for at spadserer. Konfirmeringsbias vil sige at man uden at fokusere bevidst, så har man særlig tendens til at være særlig opmærksom på forskningsresultater, og let ignorere det der strider imod dem.

3. Hvornår retter vi bevidst og frivilligt vores opmærksom mod noget?
- Vi retter bevidst opmærksomhed på ting, som vi skal lære om for eksempel i skolen. Det kræver koncentration at kunne imødekomme disse nye forhindringer. Automatiserede processer vil sige, at det er ligesom en selvfølge at huske noget som for eksempel et navn, for det kræver ikke opmærksomhed som sådan. En kontrollerende proces vil sige, at man sætter sin opmærksomhed på eksempel at køre bil, altså at man er opmærksom på nye ting, som man skal lære.

4. Kan vi være opmærksomme på flere ting på en gang?
- Hvis man er i gang med en fysisk bevægelse, kan man godt være det samme sted psykisk. Hvis man fx. er ude og løbe med en ven, kan man godt føre en samtale selvom det måske er lidt svært fordi man løber, men man kan ikke være til stede to steder psykisk på samme tid. Hvis man fx snakker i telefon med en, mens man prøver at finde navnet på en gade, så vil man enten være fraværende i en stund i samtalen eller at man passere gaden. Cocktail-party effekten er en hypotese om at selvom man er til fest, og at der er mange mennesker til stede, så fokuserer man kun på den igangværende samtale selv med alt det støj der er i baggrunden, men hvis man hører sit eget navn i en samtale, skifter man sit opmærksomhedsfokus til et andet sted for det har en betydning for os.

5. Forklar udtrykket: "Det sete afhænger af øjnene der ser".
- Udtrykket går ud på, at ens fortolkning og og opfattelse sker efter vores syn på situationen, som gestaltlovene også går ud på. Udover det, spiller vores erfaringer, forventninger og behov også ind - altså det kommer an på, hvilken person der oplever det, hvor skrøbelig er personen mm. Det resulterer i flere end en sandhed.

6. Er perception en passiv proces?
- Nej, det er en aktiv proces, fordi vi modtager og iagttager hele tiden nye informationer.

7. Hvornår benytter vi os typisk af top down-processer? Og hvad er det?
- Vores perception består af to dele, hvor den ene del kaldes for top down-processen. Det er de erfaringer, forventninger, behov og gestaltlove, som vi modtager nye informationer med. Den gør vi brug af, når noget virker bekendt fordi det ikke er nyt for os, og derfor kan vi benytte vores informationer om situationen på forhånd.

8. Hvornår benytter vi os typisk af bottom up-processer?
- Bottom up-processen er informationer, som vi får gennem vores sanser, som kommer fra omverdenen. Vi benytter os bottom up-processer, når noget er ukendt og nyt, og handler derfor ud fra, hvad vi føler omkring situationen.