# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kui oled käinud päris poes ja leiad hiljem selle poe veebiäri, siis ilmselt pole küsimust, kas ikka julgeb sealt osta, sest kaupmees on ju sama. Kui aga satud täiesti uude e-poodi, milles on eriti ahvatlevad hinnad, aga ei leia kuidagi kontaktandmeid ning maksevõimalused on samuti kahtlased, kas siis tasub osta?

Selleks, et e-poe turvalisuse hinnang oleks lihtsam, oleme siin kokku võtnud mõned kindlad usalduse ja ohu märgid, mis aitavad otsustada.

Sellised on turvalise e-poe tunnused

Kui tahad kindlust e-poe suhtes, siis muidugi ei saa seda keegi sada protsenti anda, kuid on mõned tunnused, mis näitavad, et see koht on usaldusväärne või vähemalt püüab teha kõik, et ostja saaks oma ostu võimalikult turvaliselt tehtud.

SSL-sertifikaat. Otsi e-poe veebiaadressi algusest "https://" ja brauseri aadressirea ees lukusümbolit. Need näitavad, et ühendus on krüpteeritud ja andmed on kaitstud, kui e-poega suhtled. See on nii elementaarne, et ilma SSL-ita veebipoest pole mõtet ostma hakatagi. Iga kaupmees peaks vähemalt selle korda tegema, kui tahab turvaliselt e-äri ajada ning selle lisamine oma veebilehele on väga lihtne.

Selged kontaktandmed. Usaldusväärsel e-poel on alati nähtaval kohal esitatud selged kontaktandmed, sealhulgas füüsiline aadress, telefoninumber ja e-posti aadress. Miks peaks neid varjama? Tavalisel kaupmehel polegi selleks mingit põhjust, vaid kahtlaste eesmärkidega veebid võivad tahta oma jälgi segada.

Kasutajate arvustused. Otsi veebist ja sotsiaalmeediast klientide tagasisidet ja arvustusi. Neid võib leiduda ka e-poe enda lehel. Positiivsed arvustused annavad kindlust, et ostud õnnestuvad ja probleeme eriti ei teki. Otsi ka negatiivseid arvustusi või neid, kus pole antud maksimumhinnet: nii saad teada, millised probleemid võivad ostes ees oodata. Mõnikord on sotsiaalmeedia hea allikas e-poe tagasiside leidmisel.

Korralik kujundus. Usaldusväärne e-pood investeerib nii kodulehe tarkvarasse kui ka disaini. Professionaalne veebikujundus ja funktsionaalsus näitavad, et oma tööd tehakse pühendumisega ja asjatundlikult.

Privaatsuspoliitika ja kasutustingimused. Loe enne ostu läbi privaatsuspoliitika ja kasutustingimused, et mõista, kuidas e-pood sinu andmeid kasutab. Kasutustingimustest võib leida ka tagastuse reeglid, garantiitingimused, maksemeetodid ja kohaletoimetamise võimalused. Kui kõik on veebilehel ära toodud, ei teki pärast arusaamatusi ja lahkarvamusi, kui midagi pole nii, nagu ostja vaikimisi eeldas.

Need on kindlad ohumärgid

Muidugi on ka e-poode, kus kampaaniate käigus võivadki olla uskumatult odavad hinnad, aga enamasti kipub see vihjama kas pettusele või peidetud kuludele, mida kohe esimesel pilgul näha pole.

Siin on mõned ohu märgid, mis peaksid tegema valvsaks.

Ebareaalselt madalad hinnad. Kahtlaselt madalad hinnad võivad olla pettuse märk. Kui sama kaupa müüakse mujal kordades kallimalt, siis ei ole tavaliselt võimalik, et üks pood suudab nii odavalt pakkuda. Kahtluse korral võiks uurida, kas Internetis on selle poe kohta arvustusi ja kui vana on e-poe domeen. Kui see on registreeritud alles hiljuti, lisab see veelgi enam kahtlusenoote.

Puudulik kontaktinfo. Kui veebilehel puuduvad selged kontaktandmed, võib tegemist olla ebausaldusväärse poega.

Halb keelekasutus ja kirjavead. Palju keelevigu ja halb keelekasutus võivad viidata ebausaldusväärsele lehele, mille taga on tegelased, kes tegelikult sellel turul ei tegutse. Kehva tõlkega üritatakse õngitseda kasutajate andmeid üle maailma, proovides meelitada emakeeles veebiga.

Maksevõimalused. Ole ettevaatlik, kui e-poele sobib ainult pangaülekanne või kasutatakse tundmatuid maksevahendajaid. Kui maksemeetodite osas tekib kahtlusi tasub taas teha internetiotsingut ja veenduda, kas see variant on ohutu.

Kuidas kontrollida e-poe usaldusväärsust?

Selleks, et kontrollida e-poe usaldusväärsust, on olemas erinevaid teenuseid nii Eestis kui rahvusvaheliselt.

Kõigepealt uuri, millal on registreeritud e-poe domeeninimi. Eestis saab seda teha veebisaidil internet.ee, rahvusvahelise domeeni puhul võiks uurida näiteks siit: whois.com.

Veebisaitide usaldusväärsuse kontrollijad. Kasuta vastavaid veebitööriistu nagu Scamadviser või Trustpilot, et hinnata e-poe usaldusväärsust. Ka Scam Detector analüüsib veebisaite põhjalikult, kuid on mõnikord liigagi kriitiline isegi tuntud korralike Eesti e-poodide vastu.

Eesti e-poodide jaoks on aga olemas „Turvalise ostukoha" usaldusmärgis, mille saanud e-poed on varustatud vastava logoga e-poe esilehel, kus see on ostjatele lihtsasti leitav. Logo peab olema lingitud Eesti E-kaubanduse Liidu lehele, kust ostja saab kontrollida, kas lehekülg on kantud usaldusmärgise kandjate nimekirja ja omab õigust selle kandmiseks. Seda usaldusmärgist kannab Eestis hetkel pea 200 e-poodi.

Otsi tagasisidet. Kontrolli veelkord klientide arvustusi erinevatel platvormidel ja foorumites.

Kontrolli ka ettevõtte tausta. Otsi infot ettevõtte kohta äriregistrist või sarnastest allikatest.

Nipid e-poe omanikele oma veebi usaldusväärsuse tõstmiseks

Sellest, kuidas ostjad e-poe usaldusväärsust hindavad, on õppida ka e-poe pidajatel. Vähemalt need asjad võiksid korras olla, et jätta kindel mulje.

Kvaliteetne klienditeenindus. Paku kiiret ja professionaalset kliendituge. Anna ostjatele erinevaid võimalusi kontakti võtmiseks: telefon, e-post, vestlusaken e-poes jne.

Läbipaistvus. Jaga alati selget infot toodete, hindade tarneaegade ja ostutingimuste kohta.

Klientide tagasiside. Julgusta kliente jätma ausaid arvustusi ja reageeri kindlasti konstruktiivselt igasugusele tagasisidele, lahendades ka negatiivseid arvamusi.

Turvalisuse sertifikaadid. Hangi ja näita turvalisuse sertifikaate, nagu SSL ja "Turvaline ostukoht", et näidata andmekaitse taset.

Turvalised maksevõimalused. Paku võimalikult mitmekesiseid ja usaldusväärseid maksevõimalusi.

Sotsiaalmeedias esindatus. Aktiivne sotsiaalmeedias kohalolu aitab luua usaldust ja suurendada läbipaistvust.

E-poodide turvalisus on oluline nii ostjate kui ka müüjate jaoks. Tähtis on olla teadlik ohumärkidest ja kontrollida e-poe usaldusväärsust, samal ajal kui poe omanikud peavad samuti pidevalt tööd tegema oma veebipoe usaldusväärsuse tõstmise nimel.

# data[].attributes.attachment_link.title
Usalduse ja ohu märgid: kuidas tunda ära turvaline e-pood?

# data[].attributes.attachment_link.description
Kui oled käinud päris poes ja leiad hiljem selle poe veebiäri, siis ilmselt pole küsimust, kas ikka julgeb sealt osta, sest kaupmees on ju sama. Kui aga satud täiesti uude e...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
2023. aasta I kvartali seisuga on 5% ettevõtteist kasutanud vähemalt üht tehisintellekti tehnoloogiat, mis on 2% enam kui 2021. aastal, kui uuringus esimest korda tehisintellekti kasutamist uuriti.

Statistikaameti juhtivanalüütik Tiina Pärson ütles, et agaramad kasutajad on suurettevõtted, kellest enam kui viiendik on kasutanud AI tehnoloogiaid. „Tehisintellekti tehnoloogiatest on enim kasutatud tekstikaevet, masinõpet (ingl k deep learning) ja pildituvastust," lisas ta.

Sel aastal populaarsust kogunud tehisintellektil põhineva juturoboti (ChatGPT) kasutamist uuring veel ei hõlma, sest uuring valmistati ette enne rakenduse kasutuselevõttu.

Kõige rohkem kasutatakse finantsvaldkonnas

Tegevusvaldkonna järgi kasutavad AI tehnoloogiaid enim finants- ja kindlustuse (28%), info ja side (21%) ning energeetika (14%) valdkonna ettevõtted. Töötleva tööstuse sektoris kokku on tehisintellekti tehnoloogiaid kasutanud 3%, samas arvutite, elektroonika ja optikaseadmete tootmisega tegelevatest tööstusettevõtetest kasutas AI teenuseid 12%.

1,7% ettevõtteist on kasutatud AI tehnoloogiaid turunduseks või müügi edendamiseks ning IKT turvalisuse tagamiseks. 1,6% on kasutanud AI-d administratiivsete protsesside elluviimiseks ning 1,2% tootmisprotsesside edendamiseks. Samuti on tehisintellekti tehnoloogiaid kasutatud logistikas, raamatupidamise, kontrolli või finantsjuhtimise jaoks ning teadus- ja arendustegevuses või innovatsioonitegevusteks.

Levinuim viis AI-tehnoloogiate omandamiseks on tasuliste lahenduste soetamine (3,2%), tasulise tarkvara kohandamine ettevõttele sobivaks (2,8%) või avatud lähtekoodiga vabavara või süsteemide kohandamine ettevõttele sobivaks ettevõtte enda töötajate poolt (1,6%). Ligi 2 protsendis ettevõtetes arendavad AI-tehnoloogiad ettevõtte enda töötajad.

Pilveteenuste soetamine on kasvamas

Tasuliste pilveteenuste soetamine ettevõtluses on jätkuvalt kasvutrendis - neid kasutab 58% ettevõtteist. Enim ostetakse e-posti teenuseid (48%).

2021. aastaga võrreldes on oluliselt kasvanud kaugvarunduse ( online backup) teenuse ost, kus ärikriitilised andmed või eri tüüpi failid varundatakse automaatselt ja regulaarselt ettevõttest väljapoole, pilveteenuse pakkuja serverikeskustesse. Kaugvarunduse teenust on ostnud 44% ettevõtetest (2021. aastal 37%).

Samuti on kasvanud erinevate turvarakenduste, nagu viirusetõrje, võrgujuurdepääsukontrollide, soetamine pilveteenusena.

Analüüsitakse näiteks ostuteavet ja eelistusi

Digiajastu suur pluss on ettevõtete juurdepääs suurele hulgale andmetele, mis võivad anda väärtuslikku infot turunõudluse, tarbijakäitumise, aga valdkonnas olevate trendide ja konkurentsitingimuste kohta.

2023. aasta I kvartalis tegeles andmeanalüütikaga 19% ettevõtteist, kus on olemas vastava pädevusega töötajad. Väikestes, 10-19 töötajaga ettevõtetes tegeleb andmeanalüütikaga 10%, suurettevõtetest 65% ettevõtteid.

15% ettevõtteist on andmeanalüütikat teostanud tehinguandmete ehk müügi või maksete andmete pealt, mis on laekunud veebipoe või ettevõtte ressursside planeerimise süsteemist või mõnest muust allikast. 13% ettevõtteist on andmeanalüüsi teostanud klientide kohta käivate andmete pealt, näiteks kliendi ostuteave, asukoht, eelistused, tagasiside ja otsingud kliendisuhete haldussüsteemist või oma veebisaidilt.

12% ettevõtteist on andmeanalüütika läbiviimiseks teise ettevõtte või organisatsiooni teenust sisse ostnud.

Infotehnoloogia kasutamist ettevõtetes uurib statistikaamet 2001. aastast. 2023. aastal osales uuringus 3470 ettevõtet. Vaatlus hõlmab vähemalt 10 hõivatuga ettevõtteid.

# data[].attributes.attachment_link.title
Eesti ettevõtted kasutavad tehisintellekti aina rohkem

# data[].attributes.attachment_link.description
Statistikaameti uuringust „Infotehnoloogia ettevõttes" selgub, et Eesti ettevõtted kasutavad järjest rohkem tehisintellekti tehnoloogiaid (AI), samuti on tõusnud andmeanalüütika kasutamine.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lätis on see näitaja Eestiga sama (27%), kuid Leedus on AI-tehnoloogiat kasutanud veidi vähem inimesi ehk 19%. Lisaks viitavad tehisintellekti kasutusmustrid uuele digioskuste lõhele ühiskonnas, kuna nooremad ja kõrgema sissetulekuga inimesed kasutavad tehisintellekti rohkem.

Uuring toob esile olulisi erinevusi tehisintellekti kasutamises demograafiliste näitajate lõikes. Nimelt on rohkem kui pooled ehk 56% 18-29-aastastest inimestest Eestis juba AI-tehnoloogiaid kasutanud, samas kui vanuserühmas 30-39 on selliseid inimesi märkimisväärselt vähem - 34%, vanuserühmas 40-49 aga vaid 20%. Vanemad inimesed on tehisintellekti kasutanud veelgi vähem: vanuserühmas 50-59 näiteks 18% ning üle 60‑aastastest inimestest vaid 8%.

Tehisintellekti kasutamine on tihedalt seotud ka inimeste majandusliku olukorraga, nimelt on AI-tehnoloogiaid kasutanud juba 36% elanikkonnast, kelle kuu sissetulek on üle 1501 euro, samas kui inimestest, kelle sissetulek on alla 1000 euro kuus, on kasutanud AI-lahendusi vaid 20%.

„Näeme, et mida nooremad või kõrgema sissetulekuga on inimesed, seda rohkem on nad juba tehisintellekti tehnoloogiaid kasutanud. See on ootuspärane, kuna AI‑lahendusi kasutatakse praegu eelkõige tööalaselt, kuid see trend võib tekitada ühiskonnas uue digitaalse lõhe - ja seekord saab määravaks AI‑tehnoloogia kasutamise oskus. See on oluline, sest AI-lahendused saavad peagi paljude erinevate protsesside lahutamatuks osaks, nii nagu see oli umbes 30 aastat tagasi interneti tulekuga, tänu millele hakkasid meil e-kaubandus ja digitaliseerimine kiiresti arenema," ütleb EY Eesti partner Siim Aben.

Olukord teistes Balti riikides on sarnane. Nimelt on Lätis tehisintellekti tehnoloogiaid kasutanud juba 58% 18-29-aastastest inimestest (Leedus - 40%), kuid ainult 38% vanuserühmas 30-39 26% vanuserühmas 40-49 ja ainult 13% üle 60-aastastest. Sissetuleku osas on Lätis tehisintellekti tehnoloogiaid kasutanud 43% elanikest, kelle kuusissetulek on üle 1501 euro, samas kui sissetulekuga alla 1000 euro on neid kasutanud vaid 21% (Leedus ainult 14%).

Uuringu viis läbi Norstat AS.
EY uuring tehisintellekti tehnoloogiatesse suhtumise ja nende kasutamise kohta viidi läbi kõigis Balti riikides koostöös uuringufirmaga Norstat. Uuring viidi läbi käesoleva aasta oktoobris, küsitledes igas riigis vähemalt tuhandet elanikku.

# data[].attributes.attachment_link.title
Uuring: AI tehnoloogiaid kasutavad kõrge sissetulekuga inimesed

# data[].attributes.attachment_link.description
EY uuringust tehisintellekti (edaspidi ka AI) tehnoloogiatesse suhtumise ja nende kasutamise kohta selgus, et 27% Eesti elanikest on juba kasutanud mõnda AI‑tehnoloogiat nagu ChatGPT, Bard või Claude.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tehisintellekti määruse nõuete rikkumise eest kehtestatakse ka miljonitesse ulatuvaid trahve. Näiteks võib nõuete rikkujat tulevikus oodata trahv kuni 7,5 miljonit eurot või 1,5% ettevõtte aastakäibest. Suurte globaalsete ettevõtete puhul võivad trahvisummad ulatuda koguni 35 miljoni euroni ning moodustada kuni 7% ülemaailmsest käibest.

Trahvide suurused sõltuvad nii rikkumise raskusest kui ka ettevõtte suurusest ja käibest. Selline tugev kontrollimehhanism on oluline, et ennetada rikkumisi ja tagada, et määrus kaitseks inimeste õigusi tõhusalt, edendades vastutustundlikku tehisintellekti arendamist ja kasutamist.

Inimeste jaoks on aga oluline määrusega kaasnev läbipaistvus - inimestega suheldes peavad tehisaru süsteemid kasutajat teavitama, et nad suhtlevad masinaga. See puudutab näiteks automaatset isikutuvastust piirikontrollis ja juturoboteid klienditeeninduses, Snapchatis ja ChatGPTs.

Lisaks peavad inimesed, kes kasutavad tehisaruga genereeritud süvavõltsinguid ehk nn deepfake'e, märkima, et sisu on genereeritud AI abil. Eraisikutele küll trahve ette ei nähta, kuid see ei välista deepfake 'i kasutaja vastutust üldistel alustel näiteks kellegi laimamise korral.

Määrus toob esimest korda kaasa üldotstarbeliste tehisaru süsteemide mõiste ehk GPAI (ingl k general purpose artificial intelligence). Nendest tuntumad on täna ChatGPT, Bard ja DALL-E ehk need süsteemid, mis oskavad täita paljusid erinevaid ülesandeid nagu näiteks tekstide, piltide või helide genereerimine. GPAI süsteemid peavad tulevikus vastama läbipaistvusnõuetele. Määrus reguleerib ka GPAI võimsamaid mudeleid, mis võivad põhjustada süsteemset riski. Nendest tuntumad on OpenAI (GPT-3, GPT-4), DeepMind (AlphaGo, AlphaFold) ja IBM (IBM Watson) ning nendele hakkavad kehtima lisakohustused.

Madala, kõrge ja keelatud riskiga tehisaru süsteemid

Määrus liigitab tehisintellekti süsteemid kolme kategooriasse potentsiaalsete riskide järgi: madala, kõrge ja keelatud riskiga.

Lubatud tehisintellekti süsteemide suhtes kehtivad üldised läbipaistvusnõuded, milleks on näiteks tehnilise dokumentatsiooni koostamine, autoriõiguse nõuete järgimine ja treenimise käigus kasutatud andmete kohta kokkuvõtete avalikustamine.

Suure mõjuga generatiivsete süsteemide ja keelatud riskiga süsteemide suhtes kehtestatakse lisakohustused ja keelud.

Kõrge riskiga tehisaru süsteemidele kehtestatakse ulatuslikud kohustused, näiteks riskijuhtimissüsteemi loomine, tehnilise dokumentatsiooni koostamine ja kaasajastamine, läbipaistvusnõuete täitmine ning inimliku järelevalve tagamine. Kõrge riskiga tehisaru süsteemid on näiteks sellised, mida kasutatakse elutähtsas taristus, meditsiiniseadmetes ning õiguskaitse ja õigusemõistmise käigus.

Euroopa Liit jõudis üksmeelele, et inimese põhiõigustele ohtu kujutavad tehisaru süsteemid liigitatakse keelatud riskiga süsteemideks ning nende arendamine ja kasutamine Euroopa Liidus keelatakse. Keelatud süsteemide seas on näiteks tundlikke andmeid kasutavad biomeetrilised kategoriseerimissüsteemid ja näotuvastuse andmebaasid. Keelatud on näiteks emotsioonituvastus töökohal ja haridusasutustes ning sellised süsteemid, mis manipuleerivad inimese alateadlikku käitumist ja kasutavad ära inimeste haavatavusi.

Eesti arendab AI määrusest lähtuvalt oma tehisaru strateegia

Tehisaru määrus ootab nüüd edasist täpsustamist ja vastuvõtmist ELi seadusandjate poolt. Ka Eesti arendab hetkel AI määrusest lähtuvalt oma tehisaru strateegia, mis annab juhtnöörid ja loob standardid ning vaatab süsteemsemalt, kuidas tagada AI usaldusväärsus ning maandada riske nii AI arendades kui ka kasutades.

Tehisaru määrus kiidetakse eeldatavasti komiteede tasandil heaks järgmise kahe nädala jooksul. Seejärel suunatakse see ELi täiskogu hääletusele Euroopa Parlamendis, mis peaks toimuma aprillis.

# data[].attributes.attachment_link.title
Trahv kuni 7,5 miljonit eurot: Euroopa Liit võtab tehisaru kontrolli alla

# data[].attributes.attachment_link.description
Euroopa Liidu liikmesriikide saadikud jõudsid möödunud nädalal kokkuleppele tehisaru määruses, mille eesmärk on tagada tehisaru ohutu ja vastutustundlik kasutamine. Tegemist on maailmas esimese teedrajava õigusaktiga, mis reguleerib nii tehisaru süsteemide arendamist kui ka nende turuletoomist, pakkumist ja kasutamist, toob välja advokaadibüroo Hedman vandeadvokaat Toomas Seppel.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Norstati, Tartu Ülikooli ja Telia koostöös läbi viidud küsitlusest selgub, et ehkki Eesti inimestel on head teadmised digiprügist ja vajadusest oma digitaalne jalajälg kontrolli all hoida, on siiski koguni 73% eestimaalastest kodus vanu nutiseadmeid, mida enam ei kasutata.
Sellest võib järeldada, et kodudes seisab kasutuna kümneid kui mitte sadu tuhandeid seadmeid eesotsas mobiiltelefonidega.

Positiivse poole pealt selgus küsitlusest, et eestimaalased on digiprügi ja selle olemusega väga tuttavad. Lausa 99% küsitletutest teadis, et digiprügi all mõistetakse vanu digifaile, mida enam ei kasutata.

"Seda on väga positiivne näha, et viimase viie aastaga on inimeste teadlikkus digiprügist nii palju tõusnud. See aitab kindlasti kaasa ka digiprügi aktiivsele vähendamisele oma nutiseadmetes, arvutites ja pilvelahendustes," sõnas Telia kvaliteedijuhtimise üksuse juhataja Hele Tammenurm.

Digikoristuse ehk vanadest elektroonikaseadmetest vabanemise ja ebavajalike failide kustutamise võtab aeg-ajalt ette enam kui 40% küsitluses osalenutest. Näiteks on eestlased innukad vanade ja ebavajalike e-kirjade kustutajad - iga päev või kord nädalas teeb seda viiendik küsitluses osalenutest. Ebavajalike äppide, fotode ja videode kustutamine võetakse ette igakuiselt või korra poolaastas - seda teeb samuti viiendik küsitletutest.

Peamiselt motiveerib inimesi digikoristusega tegelema isiklik soov ebavajalikest failidest lahti saada - seda tõi välja 71% inimestest. Pooli vastanutest ajendab tegutsema see, et seadmete salvestusmahud hakkavad täis saama, või soov, et nutiseade paremini töötaks.

"Kuigi paljusid inimesi ajendab ennekõike tahtmine nutiseadet mugavamalt kasutada, toob 15% uuringus osalenutest siiski välja ka soovi käituda digimaailmas keskkonnasõbralikult," märkis Tammenurm. Tema hinnangul annab see lootust, et kasvamas on nende inimeste hulk, kes mõistavad, et digiprügil on süsinikuheite tekkimises päris suur roll.

"Lisaks ülearustele failidele tasub kindlasti kustutada ka äpid, mida ei kasutata ja mis võivad koguda sinu interneti- ja seadme kasutuse kohta infot, mida pole mingit põhjust rakenduste tootjatega jagada. Failide kustutamisel tasuks alustada suurema kaaluga failidest - pikad videod, suured äpid, GIF-failid jne. Kui failid on siiski vajalikud, tasuks need salvestada eraldi kõvakettale, mitte hoida neid seadmes, kus need koormavad seadme toimimist," soovitas Tammenurm.

Vanadest digiseadmetest jõuab taaskasutusse vähem kui kümnendik

Kuigi virtuaalse ruumi koristamine on eestlaste jaoks rutiiniks saamas, selgus küsitlusest, et koguni 73% Eesti inimestest seisab kodus kasutuseta vanu digiseadmeid. Taaskasutusse viib vanu seadmeid vaid 8% inimestest. Sagedamini teevad seda noored, alla 30-aastased inimesed ja keskmisest harvem vanemaealised.

"Pisut üle poole inimestest küll plaanib vanade seadmete taaskasutusse viimist, kuid toob peamiste takistustena välja ajapuuduse või vajaduse enne äraandmist seade andmetest tühjaks teha," avas Hele Tammenrum vastuseid lähemalt.

Seadmete kodus hoidmist põhjendas 10% vastanutest sellega, et ei pea taaskasutusse viimist turvaliseks isiklike andmete seisukohast ning 11% säilitab vanas seadmes väärtuslikke andmeid ning ei oska neid mujale teisaldada.

"Tundub, et andmete kopeerimine pilvelahendustesse või ühest seadmest teise on valdkond, mida paljud inimesed väga hästi ei tunne," kommenteeris Tammenurm. "Sellistel juhtudel julgustame abi saamiseks pöörduma näiteks Telia esindusse, kus meie töötajad oskavad jagada nõu, kuidas vabaneda kasutuna seisvatest digiseadmetest nii, et olulised andmed jääks alles ja keegi ei peaks pelgama eraeluliste andmete sattumist võõra pilgu ette," lisas ta.

Kui seade on katki või puudub näiteks laadija, saab samuti abi Telia esindustest. "Kindlustame selle, et kõik andmed kustutatakse ja keegi võõras andmetele ligi ei pääse. See on turvaline viis vanast telefonist või tahvelarvutist vabanemiseks," märkis Tammenurm, kelle sõnul saab vanu digiseadmeid Telia esindustesse tagastada aastaringselt.

Reedel, 26. jaanuaril toimub Eestis juba kuuendat aastat järjest suur Telia digikoristuspäev, kuhu on oodatud osalema kõik inimesed, ettevõtted, koolid ja asutused. Digikoristuspäev 2024 aktsioonile saab end kirja panna veebilehel: https://digikoristuspaev.telia.ee/ ning kõik registreeritud kasutajad osalevad Dysoni tolmuimeja loosimisel.
Digiprügi teemalise küsitluse viis 2023. aasta detsembris läbi Norstat koostöös Telia ja Tartu ülikooli Johan Skytte Instituudiga ning selles osales 400 Eesti elanikku vanuses 15-65. Küsiltuse eesmärk oli kaardistada Eesti inimeste arvamusi ja käitumist digimaailmas ning saada teada, kuidas vähendada digiprügi ja luua paremad võimalused nutiseadmete taaskasutamiseks.

Digitark koondab tehnoloogiateadlikke ja -huvilisi toimetajaid, kes otsivad üles põnevaimad ja kasulikumad tehnoloogiakillud Eestist ja laiast maailmast, et sinu elu oleks lihtsam, mugavam, toredam ja turvalisem.

# data[].attributes.attachment_link.title
Uuring paljastab: neljast eestlasest kolmel seisab kodus kasutuseta vanu nutiseadmeid - Digitark

# data[].attributes.attachment_link.description
Norstati, Tartu Ülikooli ja Telia koostöös läbi viidud küsitlusest selgub, et ehkki Eesti inimestel on head teadmised digiprügist ja vajadusest oma digitaalne jalajälg kontrolli all hoida, on siiski koguni 73% eestimaalastest kodus vanu nutiseadmeid, mida enam ei kasutata.

# data[].attributes.attachment_link.title
KUULA | Olukorrast digiriigis: just nüüd on Eestil õige hetk teha uus tiigrihüpe

# data[].attributes.attachment_link.description
Eesti kui e-riigi maine on maailmas tugev, aga kohal püsides arengut ei toimu. Nüüd on tehisintellekti näol mängu tulnud uus tegur, mis annab soodsa võimaluse meie riigil teha järgmine tiigrihüpe. Miks on just praegu selleks õige hetk, selgitab taskuhäälingusarja „Olukorrast digiriigis" avasaates majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi digiarengu asekantsler Luukas Kristjan Ilves.

# data[].attributes.attachment_link.description
Telefonid on meie igapäevaelu lahutamatu osa, muutes meie elu lihtsamaks ja meelelahutuslikumaks. Viimastel aastatel on mobiiltelefonide arendajad teinud suuri samme, et muuta seadmed veelgi nutikamaks, lisades neile tehisintellekti ehk AI võimekuse. See on toonud kaasa revolutsiooni nutitelefonide kasutamise võimalustes.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tutvuge uue Märka Last Targalt internetis erinumbriga - Targalt Internetis

# data[].attributes.attachment_link.description
Tänase turvalise interneti päeva puhul ilmub Lastekaitse Liidu ajakirja Märka Last Targalt internetis erinumber. ﻿

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
CERT-EE-le teavitatud intsidendid, millel oli mõju andmete või infosüsteemide konfidentsiaalsusele, terviklusele või käideldavusele.

Automaatseire käigus tuvastatud seadmed Eesti küberruumis, mis on pahavaraga nakatunud. CERT-EE teavitab nakatumistest võrkude omanikke.
Õngitsuslehed moodustavad jätkuvalt kõige suurema osa CERT-EE registreeritud intsidentidest.
​​​​​

Mitmetes Eesti riigile olulistes infosüsteemides esines tõrkeid. 8.jaanuaril vahemikus 19.40 kuni 20.17 ei olnud võimalik sisse logida Häirekeskuse infosüsteemi HKSOS. Jaanuaris esines kolmel korral häireid tervise infosüsteemi kesksüsteemi töös. Lisaks toimus teenusekatkestus Haigekassa x-tee teenustes. Nii Häirekeskuse kui ka tervise infosüsteemi tõrked võivad olla potentsiaalseks ohuks inimese tervisele juhul, kui nende tõttu ei jõua kiirabi õigeaegselt kohale või puudub võimalus apteegist retseptiravimeid osta.

Jaanuaris jätkusid teenustõkestusrünnakud (DDoS) koolide ja haridusteenuste vastu. 12.jaanuaril rünnati vahemikus 10.35 kuni 13.45 õppeinfosüsteemi Tahvel, mille kasutamine ei olnud ent ründe ajal häiritud. 13.jaanuaril toimus DDoS rünnak ühe Kesk-Eesti kooli vastu, millel kooli IT juhi sõnul mõju ei olnud. 14.jaanuaril toimus kaks rünnet erinevate koolide pihta. Kuna rünnakud toimusid peale koolivaheaja lõppu, siis on RIA hinnangul nende taga suure tõenäosusega just samade koolide õpilased.

Logistikaettevõtet tabas 12.jaanuaril lunavararünnak. Harjumaal tegutseva logistikaettevõtte mõned arvutid, 10 serverit ja võrguliikluse logisüsteemid olid krüpteeritud. Ettevõtte töö oli tugevalt häiritud, kuna rünnaku tõttu puudus ligipääs infosüsteemidele. Õnneks olid ettevõttel olemas tagavarakoopiad, millega õnnestus suurem osa tööprotsessidest ja andmetest taastada.

Jaanuari viimasel nädalal tabas veel kahte Eesti ettevõtet lunavararünnak. Ühel neist olid tagavara-koopiaid hoiustatud selles samas serveris, mis rünnaku käigus ära krüpteeriti. Mitmel korral kasutati, nagu ka varemalt näinud oleme, rünnaku läbiviimiseks kaugtöölaua protokolli (RDP). Seetõttu soovitame jätkuvalt kaugtööks kasutada mitmikautentimist (MFA) võimaldavaid VPN lahendusi.

Probleeme esines nii kaardimaksete tegemisel kui ka internetipankade kasutamisel. 17.jaanuaril olid häired Nets Estonia võrgus, mistõttu oli maksekaartidega tasumine häiritud üle Eesti. 21. ja 22.jaanuaril esines tõrkeid LHV kaardimaksetega. Luminor internetipanga töös oli katkestus 20.jaanuari hommikul, mis taastus peale paranduste paigaldamist ja serverite taas-käivitamist.

Jätkuvalt levivad küberruumis nii õngitsus- kui ka pahavaraga kirjad. Taaskord ilmusid näiliselt SEB panga poolt saadetud kirjad pealkirjaga „Tähtis", milles prooviti teada saada kasutaja pangakonto andmed. Kirjas lubati tagasimakset ja suunati kasutaja Vene domeeniga veebi-lehele andmeid sisestama. Lisaks saadeti ka õngitsust sisaldavaid SMS sõnumeid. Samuti teavitati meid tegevjuhi petuskeemidest, kus näiliselt asutuse tegev- või finantsjuhilt saadetakse kiri raamatupidajale palvega arve kiirelt tasuda. Vähemalt ühel korral see ka õnnestus - Eesti suurettevõtte finantsosakonna töötaja langes pettuse ohvriks ja kahju suurusjärk oli 15 000 eurot.

Kirjutasime koostöös NATO Küberkaitsekoostöö Keskusega artikli 13. jaanuari hilisõhtul Ukraina valitsuse veebilehti tabanud ulatuslikust küberrünnakust ning sellest, milliseid järeldusi võiks sellest teha oma küberruumi kaitseks Eesti. Koostasime samal teemal ka ohuhinnangu, mis keskendub Ukraina vastastele küberrünnakutele ning selle võimalikule mõjule Eestis. Ohuhinnangus andsime 8 soovitust asutuste ja ettevõtete infoturbejuhtidele, kuidas end rünnete vastu efektiivselt kaitsta.

Jätkusid koolitused tulevastele Eesti infoturbestandardi rakendajatele, mille eesmärgiks on anda oskused ja teadmised uue E-ITS standardi rakendamiseks. Toimusid ka erineva sisuga infoturbe teadlikkuse tõstmise koolitused: ühel koolitusel anti algteadmised küberhügieenist, teisel koolitati juhte ennast ja oma asutust/ettevõtet küberrünnakute eest kaitsma. Taolisi koolitusi oleme erinevatele sihtgruppidele (infoturbejuhid, asutuste/ettevõtete juhid, IT spetsialistid ja ka tervisehoiuteenuste osutajad) korraldanud juba aastaid.

Külastasime järelevalvemenetluste raames viit asutust ja kontrollisime kohapeal küberturvalisuse seaduse nõuete täitmist.

Avaldasime RIA veebilehel juhendi (PDF) , kuidas turvaliselt ja jätkusuutlikult kasutusele võtta Microsoft 365 pilveteenused. Juhendi loomisel ja soovituste kujundamisel on silmas peetud eelkõige elutähtsa teenuse osutajaid.

Ukraina valitsusasutusi tabas küberrünnak, mille käigus rünnati Ukraina valitsusasutuste veebilehti. Ligi 70 valitsusasutuse veebilehe avalehele pandi ukraina, vene ja poola keeles avaldus, mis ähvardas et kõigi isikuandmed saavad avalikuks. Lisaks näotustatud veebilehtedele avastas Microsoft, et paljudesse Ukraina valitsusasutuste ja infotehnoloogia ettevõtete seadmetesse on paigaldatud hävituslik pahavara WhisperGate, mis ootab aktiveerimist tundmatute häkkerite poolt.

Pahavara on disainitud nii, et see muudab seadmed kasutuskõlbmatuks, hävitab seal olevad andmed ja tõenäoliselt ei ole eesmärgiks lunaraha saamine. Ukraina võimude sõnul on neil tõendeid, et rünnaku taga on Venemaa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Olukord küberruumis - jaanuar 2022 | Riigi Infosüsteemi Amet

# data[].attributes.attachment_link.description
CERT-EE-le teavitatud intsidendid, millel oli mõju andmete või infosüsteemide konfidentsiaalsusele, terviklusele või käideldavusele. Automaatseire käigus tuvastatud seadmed Eesti küberruumis, mis on pahavaraga nakatunud. CERT-EE teavitab nakatumistest võrkude omanikke. Õngitsuslehed moodustavad jätkuvalt kõige suurema osa CERT-EE registreeritud intsidentidest. ​​​​​ Mitmetes Eesti riigile olulistes infosüsteemides esines tõrkeid.

# data[].attributes.attachment_link.description
https://vimeo.com/88332912 2. Veebiseminar( 50 minutit) „ Miks Google küsib mu telefoninumbrit?"/ https://www.youtube.com/watch?v=XkhI7ZGaBWY 3. Digitaalne kirjaoskus/Birgy Lorenz/ ca 12 minutit https://www.youtube.com/watch?v=3CGQsDgM0pc 4. Sotsiaalvõrgustikud ja privaatsus internetis | Anto Veldre (11 minutit) / https://www.youtube.com/watch?v=2BmaLmgHHyo 5. Turvalisusest digiajastul/ Maaja Punak/ (15 minutit)/ https://www.youtube.com/watch?v=76QtTDB-R4w 6. Kui usaldusväärne on internet? | Indrek Riigor / (ca 4 minutit) https://www.youtube.com/watch?v=vIewcU8Hpc4 7.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sellele lehele on koondatud soovitused igaühele selle kohta, kuidas turvaliselt internetis tegutseda ning teenuseosutajatele selle kohta, kuidas oma süsteeme küberohtude eest kaitsta.

Materjalid

Europoli küberturvalisuse kampaania 2018 plakatid

Kirjutised

# data[].attributes.attachment_link.description
Sellele lehele on koondatud soovitused igaühele selle kohta, kuidas turvaliselt internetis tegutseda ning teenuseosutajatele selle kohta, kuidas oma süsteeme küberohtude eest kaitsta. Europoli küberturvalisuse kampaania 2018 plakatid

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
In the wake of the massive cyber hack on Sony's servers, many people have started paying closer attention to their internet security. Here are 15 hilarious videos that demonstrate the growing need for cyber security training! The first step is paying better attention to personal information sharing habits.

Cyber Protection Starts with Us

1. Ellen never disappoints when it comes to delivering content in the best and most hilarious way. This video is no different. She starts with a ridiculous infomercial about a terrible way of saving passwords and then creates her own products that are equally ridiculous to drive home the point. Check out Ellen's Password Minder video.

2. Jimmy Kimmel takes to the streets to see how willing people are to share their internet passwords. As it turns out, people share them rather willingly. What is your password?

3. In this hilarious, super low-budget training video for new employees, animated personifications of cyber threats show what happens when you fall victim to cyber-attacks.

4. In this over-the-top video, Sloppy Scam Alert shows its viewers how to Recognize an Internet Scam. They award points to the sloppy scam email nominee for every typical sloppy scam element of the email. Watch and learn.

5. In this old-time video, black and white characters show viewers how to be a more thoughtful and digitally safe citizen. Billy doesn't perform his software updates, making him vulnerable to cyber criminals. Don't be a Billy.

6. This video is quite a bit longer than the others, but is a great representation of the Duhs of Security. It uses a host of odd characters and real-life scenarios of how hackers can access your personal information.

7. Buzz Feed presents a hilarious video portraying how easy (and creepy) it is to know just about anything about a person. The Buzz Feed team sets up a prank showing how simple it is for someone to know personal details about you from your social media sites. Internet Privacy is important. Know what not to share publicly.

8. In this second Comodo, PC and Mac are pitted against each other to debunk the myth that Macs never get viruses. Even Apple users should do what they can to protect themselves against hackers and malware.

9. Learning about internet security in the form of a sitcom is made possible by Vimeo in this hilarious group of short films called Mulberry. The series covers topics such as passwords, phishing, email security, and safe browsing.

Internet Security Ads

The following five ads are some of the more hilarious promotional videos from internet security software companies.

10. In this awesome animated ad for Panda Security, personified malware blobs represent the most common threats to computer systems. As they attack the computer, the ad shows exactly what will happen when certain threats invade computer systems. Panda Security then comes to the rescue.

11. Cisco features a promotional ad that plays to the heart of every technically illiterate human being. "The security is in the blinky thing? This is technical jargon isn't it?" Watch this hilarious ad here.

12. In this hilarious Norton Internet Security ad, watch as a cyber criminal, portrayed by Dolph Lundgren tries to hack your bank account, represented by a pretty, little unicorn and how Norton's Internet Security software puts Dolph in his place.

13. In this short Comodo Security ad, a poor laptop gets a virus and complains about its ailments. It's partner does not feel bad for it because the laptop failed to install its security system. Sometimes a good defense is the best offense.

A Note about Cyber Security from the President

14. In this video Obama Finds Ways to Make Cybersecurity Funny in a speech given by the President at Stanford University. He has the audience roaring as he shares a couple examples of rudimentary, easily hackable passwords (and a couple joking jabs at Stanford).

Public Service Announcement

15. And last, a bit of a public service announcement. It's not funny, but it sure is informative. We all know that there are hackers out there each and every day and, chances are, you too will eventually be hacked. Watch Cyber Security: Evolved to make sure you're ready.

The life of a CIS network security major #ecpi #college #hireme #linux https://t.co/sWqgVKdmgg

- Jonathan Hall (@Yee_CEO) January 31, 2014

If you're interested in learning more about cyber security, consider a career in Network Security! Through ECPI University's year-round curriculum, you could earn your Bachelor of Science in Computer and Information Science with a concentration in Network Security in as little as 2.5 years. Contact us TODAY-it could be the Best Decision You Ever Make!
DISCLAIMER - ECPI University makes no claim, warranty or guarantee as to actual employability or earning potential to current, past or future students or graduates of any educational program we offer. The ECPI University website is published for informational purposes only. Every effort is made to ensure the accuracy of information contained on the ECPI.edu domain; however, no warranty of accuracy is made. No contractual rights, either expressed or implied, are created by its content. Gainful Employment Information
For more information about ECPI University or any of our programs click here: https://www.ecpi.edu/ or https://ow.ly/Ca1ya.

# data[].attributes.attachment_link.title
15 Hilarious Cyber Security Videos to Inspire Your IT Security Career

# data[].attributes.attachment_link.description
In the wake of the massive cyber hack on Sony's servers, many people have started paying closer attention to their internet security. Here are 15 hilarious videos that demonstrate the growing need for cyber security training! The first step is paying better attention to personal information sharing habits. 1.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Allikas: https://www.saferinternetday.org/

Täna tähistatakse 15. korda turvalise interneti päeva. Selle puhul võiksid täna mõelda enda vastustele järgmistele küsimustele:

1. Kas ma olen mõnele sõbrale või pereliikmele oma sisselogimisinfot jaganud?

2. Kas mu sõbrad, kellele ma oma kasutajanime ja parooli olen öelnud ikka peavad seda teadma?

3. Kas ma kasutan sama kasutajanime ja parooli mitmes kohas?

4. Kas mu parool on tugev või (mind teadvatele inimestele) lihtsalt äraarvatav?

5. Kas ma tean kõiki inimesi, kes mu sõbralistides on? Kas nad peavad seal olema, sest siis inimesed arvavad, et mul on palju sõpru?

6. Kas keskkonnad mida ma kasutan pakuvad lisakaitset kahetasemelise autentimise näol?

7. Kas ma kasutan pakutavat kahetasemelist autentimist?

8. kas keskkond, kus mul kasutajakonto on, kasutab turvalist httpS sisselogimist?

9. Kas mu kasutatavad keskkonnad annavad teada tundmatutest kohtadest sisselogimistest?

10. Kas ma satun tihti sõprade jagatud asju lugedes kohtadesse, mille puhul ma ei tea enam, kus aadressil ma asun?

11. Kas ma olen näiteks Facebookis määranud omale usalduskontaktid, kes vajadusel mu kontot tagasi saada aitavad?

12. Kas ma vaatan alati meilisaatja tegelikku meiliaadressi?

13. Kas mu sotsiaalmeedias tehtavaid postitusi näevad ainult mu sõbrad, terve maailm või mul pole õrna aimugi kes?

14. Kas mu (nuti)telefoni saab kasutada igaüks või mul on klahviluku kood peal?

15. Kas mu arvutis ja nutitelefonis on viirusetõrje ja kas see on ka sisse lülitatud?

Mida rohkematele küsimustele Sa jaatavalt vastasid, seda lihtsam on mõnel pahatahtlikul tuttaval või küberkurjategijatel Su seadmele ja kontole ligi pääseda ja seal omavoliliselt tegema asud. Nii on võimalik saata Sinu nimel sõnumeid, jagada linke pahatahtlikule sisule, mis seadme pahavaraga nakatada võib või ka näiteks Sinu nimel raha küsida (sest hädas tuttavatele antakse ju kindlamalt kui niisama küsijatele).

Õhtuseks lugemiseks sobiks käia üle enda ja pereliikmete Internetis kasutatavate keskkondade seaded ja vaadata, mõelda, mis juhtuks kui Sa neile enam ligi ei pääse või keegi Sinu asemel või Sinuga koos seal tegutseb ning kuidas Sa ligipääsu oma kontodele tagasi saaksid (ja kindlustada selle, et keegi teine sinna enam nii hõlpsalt sisse ei pääse). Näpunäiteid leiab Küberturvalisuse ABC-st

Autor: Peter Steiner, 1993 "Internetis ei tea keegi, et Sa oled koer"

# data[].attributes.attachment_link.description
Allikas: https://www.saferinternetday.org/ Täna tähistatakse 15. korda turvalise interneti päeva. Selle puhul võiksid täna mõelda enda vastustele järgmistele küsimustele: Kas ma olen mõnele sõbrale või pereliikmele oma sisselogimisinfot jaganud? Kas mu sõbrad, kellele ma oma kasutajanime ja parooli olen öelnud ikka peavad seda teadma? Kas ma kasutan sama kasutajanime ja parooli mitmes kohas?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Täna tähistatakse rahvusvahelist turvalise Interneti päeva üleskutsega olla nutivahendite kasutamisel veelgi nutikam. Isikuandmete väärkasutamine ja isikupärastatud reklaamid on vaid mõned riskidest, millest tasuks mobiiliomanikel teadlik olla.

„Küberhügieen on teadlikkus riskidest internetis ja oma digiseadmetes, mis on saanud meie igapäevaelu lahutamatuks osaks. See ei erine tavahügieenist: tuleb leida sobivad tooted, mis puhastavad ja kaitsevad ning kasutada ja vahetada neid regulaarselt," lausus Samsung Electronicsi Digi Pass programmi juht Baltikumis Egle Tamelyte.

E-postiga saadetud viirused, parooli lahtimurdmine, andmepüük ja muud petuskeemid on Tamelyte sõnul vaid mõned näited küberriskidest, mis käivad igapäevaselt nutitelefoniga taskus kaasas. Ta tõi välja kuus praktilist nõuannet, mis võimaldavad internetti turvalisemalt kasutada.

1. Kaitse oma privaatsust

Mõtle läbi, milliseid andmeid soovid erinevate rakenduste ja veebiteenuste jaoks jagada, ning kindlasti ära kasuta automaatseid eelvalikuid. Kui allalaaditud rakendus vajab ligipääsu andmetele, mida sa ei soovi jagada, siis keela juurdepääs. Sama reegel kehtib sotsiaalmeedias: mõtle hoolega, milliseid andmeid kellega soovid jagada, ning kas sinu puhkusefotod peavad olema kõigile avalikud ja jagatavad.

2. Tule digimullist välja

Inimesi, kes tarbivad uudiseid peamiselt sotsiaalvõrgustike kaudu, varitseb suurem oht sattuda n-ö digitaalsesse mulli. Selle põhjuseks on algoritmid, mis analüüsivad kasutaja tegevust ja määravad, millist sisu ja reklaame tulevikus ette sööta. Algoritmide tõttu näeb kõige sagedamini neid uudiste allikaid, mida oled varem soovinud tarbida ja meeldivaks märkinud. Tarbida tasuks võimalikult mitmesuguseid informatsiooniallikaid, et saada tasakaalustatud teavet ja mitte jääda ühekülgse, puuduliku informatsiooni tarbijaks.

3. Halda oma paroole

Paroolide nõrkus pole sageli nende vähene keerukus, vaid see, et paljud kasutavad samu paroole mitme või isegi kõigi kontode jaoks. Turvalisem on kasutada erinevaid paroole, eriti kõige väärtuslikumate kontode puhul. Soovitatav on kasutada paroolihalduse programme või kirjutada salasõnad paberile, nii et mitmete paroolide haldamine ja meelespidamine poleks peavalu. Tarbetu on ilmselt meenutada, et paberil paroolinimekirja ei tohiks mingil juhul hoida rahakotis.

4. Kasuta kaheastmelist autentimist

Kaheastmeline autentimine aitab tähtsaimate kontode turvalisust veelgi suurendada, olgu siis tegu sotsiaalmeedia konto või e-postkastiga. Autentimissüsteemid saadavad telefonile tekstisõnumi, mis nõuab sisselogimisel kuuekohalise koodi sisestamist.

5. Kustuta rakendused, mida ei kasuta

Rakendused on võimelised täpselt ära näitama nutitelefoni asukoha ja edastama need andmed reklaami- ja turundusettevõtetele. Kõik, mida pead väärtuslike andmete tasuta äraandmiseks tegema, on vaid oma telefoni taskus kaasas kandma. Ettevõtted teavad, kuhu lähed ja kui kaua seal viibid, ning saavad hinnata kasutaja vanust, sugu ja muud isiklikku teavet. Seega, kui rakendust enam ei kasutata, tasub see oma telefonist kustutada. Kui seda on uuesti vaja, saab selle kiiresti alla laadida.

6. Uuenda äppe

Arvutid ja nutiseadmed on küberkurjategijatele võrdselt atraktiivsed sihtmärgid, sest neis on kaasas kasutaja tundlikud isikuandmed. Nutiseadmete kaitsmiseks küberrünnakute eest tuleb regulaarselt uuendada nii tarkvara kui operatsioonisüsteemi. Samuti tuleb meeles pidada, et rakendusi ei tasu alla laadida kahtlastest allikatest.

# data[].attributes.attachment_link.title
Täna on turvalise Interneti päev: kuus soovitust nutitelefoni turvalisemaks kasutamiseks

# data[].attributes.attachment_link.description
Täna tähistatakse rahvusvahelist turvalise Interneti päeva üleskutsega olla nutivahendite kasutamisel veelgi nutikam. Isikuandmete väärkasutamine ja isikupärastatud reklaamid on vaid mõned riskidest, millest tasuks mobiiliomanikel teadlik olla. „Küberhügieen on teadlikkus riskidest internetis ja oma digiseadmetes, mis on saanud meie igapäevaelu lahutamatuks osaks.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
WannaCry, NotPetya, BadRabbit - näiliselt suvalised sõnakombinatsioonid, mis tähistavad üksnes viimase poole aasta jooksul Eestit ja ülejäänud maailma kimbutanud lunavararünnakuid. Krüpteeritud failidega telliskivistunud arvuteid on Eestis kogeda saanud nii riigiasutused, siin tegutsevad suur- ja väikeettevõtted kui ka tavakasutajad.

Täielikust "uks läks lukku, kägu tegi kuku!" olukorrast on sageli päästnud vaid regulaarne andmete varundamine - oluline tegevus, mille suhtes ei tohiks passiivne olla enam ükski regulaarne arvutikasutaja.

Kui lunavararünnakud on laia ilma rändama lasknud kuritegelike kavatsustega inimesed, siis alati pole pahalaste nupuvajutusi isegi tarvis, et oma turvatunde suurendamiseks tehtud (hooletud) tehnoloogilised ponnistused risti vastupidise tulemuse annaksid. Näide: 2017. aasta septembris pakkus Eestis kõneainet pakkunud põhilisi turvanõudeid järgimata kodudesse paigaldatud valvekaamerad, mille pilt oli jälgitav kõigile, kes teadsid, kust otsida.

Kuna 95 protsenti arvutitega seotud intsidentidest põhjustab väidetavalt teatud tüüpi inimlik eksimus, kipub teadmatus teadmistepõhises ühiskonnas kibedalt kätte maksma.

Küberturvalisuse kohta käivate arutelude vajaduse kaasa toonud info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaid (IKT) on Euroopa Liidus käibel olevas terminoloogias kirjeldatud kui kahesuguse kasutusega objekte. Teisisõnu kuulub osa IKT-st määratluse alla "kaubad, sealhulgas tarkvara ja tehnoloogia, mida saab kasutada nii tsiviil- kui ka sõjalisel otstarbel".

Ekspordikontrolli kontekstis käsitleb arutelu just küberseiretehnoloogiaid, mille seaduses ette nähtud proportsionaalne ja vajalik rakendamine on oluline modernne meede demokraatliku ühiskonna korrakaitseorganite töös. Paraku võimaldab sellise tehnoloogia olemasolu autoritaarsetes ühiskondades sama lahendust rakendada tegevustes, mis päädib inimõigusaktivistide vangistamise või hukkamisega.

Kahesuguse kasutusega tehnoloogia pole kindlasti uus nähtus, sest ka kivikirved võib eelpool toodud määratluse alla kanda - eks olenes nendegi kasu või kahju sellest, mida raiuti. Samas piirdus see kasu või kahju väga kitsa tegevusruumiga.
Kohalik globaalsus
Keskkonnakaitsjad võtsid kasutusele fraasi "mõtle globaalselt, tegutse lokaalselt", et ilmestada tegevuse mõju kodukohas kogu planeedi jaoks. See on huvitav mõõdupuu ajalooliste ja tänapäevaste kahesuguse kasutusega tehnoloogiate mõju avastamiseks.

Primitiivse tehnoloogia kasutus ja sellele järgnenud mõju üldises infosulus piirduks hüüdlausega "mõtle lokaalselt, tegutse lokaalselt". Arenenud kommunikatsiooni tulemusena avardunud maailmapildi võtmes saab sama tehnoloogiat kasutada lokaalselt, lähtudes sealjuures juhtmõttest, mille kohaselt on tegevuse tagajärgedel nende summas ühtlasi mõju kogu (globaalsele) ühiskonnale.

Täisaurul infoühiskonnas on praktikas igaühele saavutatav eesmärk "mõtle lokaalselt, tegutse globaalselt" ning Eesti riik on siinkohal kindlasti eeskuju. Võtame näiteks e-residentsuse idee ja viimase rakendamise koos selle juurde käinud õiguslike muudatustega.

Teisalt on kohe positiivsete nähtuste kõrval esiplaanil ka asjade katkisem külg, kui mõelda hiljutisele ringkonnakohtu otsusele Kaur Kenderi kohtuasjas. Sisulisi küsimusi kõrvale jättes tõi juhtum väga teravalt välja, et praegu töötab Eesti kehtiv õigus kui riikluse operatsioonisüsteem vähemasti osaliselt uuendamata süsteemitarkvaraga.

Siiski pole kahtlust, et infotehnoloogia areng on kaasa toonud märkimisväärselt palju ühiskondlikult ja majanduslikult positiivset. Teenuste kättesaadavus on paranenud ning nende koosseis oluliselt täienenud, sealjuures on pidev suund juba olemasoleva toimimise veelgi mugavamaks ja kasutajasõbralikumaks muutmiseks.

Tõrvatilgaks kiire progressi meepotis on laiem ühiskondlik probleem uute tingimuste ja võimaluste keskkonnas edukalt kohaneda, olenemata sellest, kas oleme ise tehnoloogia kasutajad või kasutavad seda teised meiega seonduva mõjutamiseks. Taoline kohanemine on aga kollektiivne protsess.

Küberruum on oma täielikkuses inimeste loodud, mis tähendab, et stardipaugust alates on vähemuse oskused ja teadmised enamuse omadega võrreldes oluliselt paremad, kusjuures oskuste tasemete vahel haigutav tühimik on sageli kriitiliselt lai.
Küberkuritegu tehakse valguskiirusel
Küberkuritegevuse puhul on teadmiste ebavõrdne jaotumine tekitanud „tankidega odade vastu" olukorra. Kuritegevus toimub hetkel, mil koos esinevad kolm elementi:

on olemas motiveeritud ning piisavate oskustega (võimalik) kurjategija,

tema teo toimepanemise aspektist sobilik sihtmärk,

puudub keegi või miski suutlikkusega teo toimumist ära hoida.

Tähtis on siinkohal teada, et kui ükskõik milline neist elementidest on vastupidise väärtusega, siis on sündmust ei toimu. Sedasi sõnastatuna kõlab küberkuritegevuse ennetamine võrdlemisi lihtsana, sest tuleb vaid üks element ära muuta ning konkreetne probleem kaob.

Kuid tuleb arvestada küberruumi pidevalt paisuvat avarust ning situatsiooni, kus geograafilised piirangud õiguslikult relevantsete tegude tegemist reaalsuses aina enam üldse ei mõjuta.

Mainitud Kaur Kenderi kohtuasi on vaid üks näide sellest, kuidas "see, mis on" ei allu reeglitele, mis loodi ajastu "see, mis oli" tarbeks. Sarnaselt juba toimunu üle tõhusa õigusmõistmise tagamisele tuleb uuenduskuur läbida ka probleemide, eelkõige küberkuritegevuse ja -intsidentide ennetamisele rakendataval mõtteviisil.

Tulles tagasi kuritegevuse kolme vajaliku elemendi juurde, siis on pahatahtlike kavatsustega inimestel tänapäeval äärmiselt lihtne leida netiavarustest üles vajalikud tööriistad, et neid oma kavatsuste täideviimiseks rakendada ning teadmatuses viibivatele isikutele viimaste usaldust kuritarvitades kahju põhjustada.

Enne tegutsemist lahutab võimalik kurjategija saadava kasu suurusest maha teoga vahele jäämise riski. Mida väiksem on tõenäosus negatiivsete tagajärgede kogemiseks, seda suuremana näib lõppkokkuvõttes saadav kasu ning küberruumis toimuva puhul on karistamatuse tunne paraku siiani võidukäigul. Lihtne on ründajaks hakata, lihtne ka rünnata ja võimalikest sihtmärkidest puudust ei ole, sest pea igaüks meist kannab taskus kaasas andmete varasalve.

Kuivõrd küberkuritegu pannakse toime valguskiirusel ja enamasti tavainimese jaoks märkamatult, siis on kolmandatel isikutel väga keeruline sihtmärgiks olevale inimesele või asutusele teo momendil kaitset pakkuda.
Ainus kaitse
Sellest lihtsast tõsiasjast tulenevalt peame küsima, millise elemendi väärtuse vastupidiseks muutmisele keskendumine on turvalise küberkeskkonna tagamiseks hetkeolukorras kõige suuremate puudujääkidega?

Vastuseks siinkohal on just nimelt võimalik sihtmärkide teadlikkuse tõstmine. Oluline on jagada heade praktikate ja kriitilise tähtsusega informatsiooni kiiremini ning rakendada tulemuslikumalt olemasolevaid või loodavaid turvastandardeid.

Arvutid ei kasuta iseennast, vaid IKT loodud võimalusi rakendavad inimesed. Samuti kogevad vaid nemad seadmete kasutamise positiivseid ja negatiivseid tagajärgi. Küberturvalisuse kontekstis tuleb inimene edaspidi rõhutatumalt esile tõsta, sest digimaailmas tegutsemise turvalisuse tagamisele pretendeerivad lahendused, mis kipuvad ära unustama inimesi. See on võrdne tuuleveskitega võitlemisega: ehitatud müüride kõrgus on ebaoluline, kui väravavalvur on võimalik hõlpsasti ära meelitada.

Mugavuse ja kiiruse tagaajamine - patt, millest vähesed puhtad on - ei peaks enamusele samaaegselt tähendama turvalisusest loobumist. Selleks tuleb riigil, erasektoril ja teadusasutustel tihedamat koostööd teha ning töö tulemused kõigile arusaadavalt ka edastada.

Siinkohal on võti uute teadmiste ja oskuste omandamine koos eksisteerivate teadmiste tõhusama jagamisega erinevate valdkondade vahel viisil, mis tagab suurima võimaliku avaliku kasu. Kuivõrd õiguskaitseorganid on korduvalt näidanud, et on sunnitud uuenenud mängus kaasa lööma ikka veel vanade reeglite järgi, siis peab õigusvaldkonnas muutus algama uutest oludest teadlike juristide koolitamisest.

Toimetaja: Marju Himma

# data[].attributes.attachment_link.title
Just sina oled küberturvalisuse nõrgim lüli

# data[].attributes.attachment_link.description
WannaCry, NotPetya, BadRabbit - näiliselt suvalised sõnakombinatsioonid, mis tähistavad üksnes viimase poole aasta jooksul Eestit ja ülejäänud maailma kimbutanud lunavararünnakuid. Krüpteeritud failidega telliskivistunud arvuteid on Eestis kogeda saanud nii riigiasutused, siin tegutsevad suur- ja väikeettevõtted kui ka tavakasutajad. Täielikust "uks läks lukku, kägu tegi kuku!"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kuidas olla ja käituda kuuldes suhteliselt hõlpsast raha saamise võimalusest? Ürgne refleks sunniks sirutama käe kuuldu suunas või siis vähemalt uurima, mis toimub ja ega tegemist pole mõne trikiga. Raha saab Ühendkuningriigi andmetele toetudes selles riigis toimetades umbes 220 000 eurot päevas. Raha annavad internetikasutajad. Kättesaamiseks peab natukene trikitama. Lugu on õpetlik. Seda siis mõlemale osapoolele ehk nii saajatele kui ka andjatele. Veelgi rohkem tasub õppida kõigil kõrvaltvaatajatel.

BBC vahendas värske ülevaate kuningriigis poole aasta jooksul registreeritud juhtumitest, milles kaebas selle koostaja politseile tehtud avalduses sattumist online-kuriteo ohvriks. Eelmise aasta aprillist septembrini kogunes ametlikult registreeritud juhtumeid 13 357 inimeselt. Ilmselt on tegelikke ohvreid oluliselt rohkem.

Kokku jäädi selle perioodi jooksul ilma 34,6 miljonist naelsterlingist ehk umbes 40 miljonist eurost. See teebki varaste päevateenistuseks vähemalt paarsada tuhat eurot. Võrreldes varasema poole aastaga kasvas kahjude määr ehk varaste sissetulek veerandi võrra.

Siit esimene tähelepanek. Hoolimata sellest, et varastamine on taunitav, võib seda kirjeldada matemaatilise tehtena, milles võetakse arvesse kasu suurust, õnnestumise tõenäosust, vahelejäämise tõenäosust ja vahelejäämisega kaasnevat kahju. Kes soovib, võib lisada valemisse moraali-koefitsiendi. Seda peaks kirjeldama, kas positiivse või negatiivse lõpmatusena ja nii poleks ülejäänud arvutamisest kasu.

Lõpmatus asendab siin valikut, kas kellegi maailmavaatesse sobib varastamine või siis mitte. Pole saladus, et varastamine kuulub inimloomusesse. Selliseid indiviide on piisavalt, et muret tunda.

Arvutamisega jätkates, online-keskkonnas leidub palju inimesi. Neist osad on kergemini petetavad. Taoliste indiviidide leidmine on üllatavalt lihtne. Vahendeid on mitmesuguseid, aga olgu näitena paljudele tuttav kiri, milles lubab kas Aafrika prints või keegi teine väikese vaevatasu eest kirjale vastanule suuri rikkusi. Enne kui taoliseid kirju naeruvääristada, võiksid vastata küsimusele, miks l ähevad pärast aastasadu lõksudega püüdmist endiselt selle surmava pettusega kaasa hiired.

Vastus on üllatavalt lihtne. Kõik ei lähe, aga mõnedele on juustu lõhn sedavõrd meelitav, et nad kaotavad tähelepanelikkuse. Suurbritannia umbes 66 miljonist elanikust on täiskasvanutest 90 protsenti internetikasutajad, 16-34-aastastest 99 protsenti. Neis mõned peavad olema teistest rumalamad. Kirja mõte on lihtne. Need, kes vastavad rahalõhnalistele kirjadele, reklaamivadki röövlitele oma ärakasutatavat rumalust.

California ülikooli ajalooprofessor Carlo M. Cipolla kirjutas 1976. aastal essee inimkonda ähvardavast eksistentsiaalsest ohust - inimlikust rumalusest. Ülevaade koosnes viiest seaduspärasusest.

Neist esimene sätestas, et nii on olnud igavesti ja olemuselt möödapääsmatult, et igaüks meist alahindab ringluses olevate rumalate inimeste arvukust. Teine seadus kõlas, et inimese tõenäosus olla rumal, on sõltumatu tema teistest omadustest.

Kolmanda ja kuldse seadusena pani ajaloolane tähele, et rumal põhjustab kahju teisele inimesele või grupile inimesi ise selles midagi saamata või lõpuks ka ise kahju kannatades. Neljandaks pani ta tähele, et mitte rumalad indiviidid alahindavad alati rumalate põhjustatava kahju suurust ning unustavad järjepidevalt, et kohast, ajast ja olukorrast sõltumata osutub rumalaga suhtlemine alati kalliks veaks. Viies alusseadus nendib, et rumal inimene on kõige ohtlikum tüüp inimesi ja ta on kardetavam isegi bandiidist.

Raske on professoriga vaielda. Oletus, et näitena esitatud kuningriigis on rumalaid tuhandeid, on ilmselt alahinnand. Igal juhul on nad kõik ohtlikud ise endale ja teistele. Just sellepärast tuleb antud teemat regulaarset meelde tuletada.

Vähemalt 5000 briti alamat kaotasid kokku umbes 17 miljoni euro väärtuses raha sotsiaalmeedia ja e-posti kontosse häkkimise tagajärjel. Kohalik politsei osutab levinud probleemidele. Inimesed kasutavad lihtsaid võtmesõnu, pruugivad samu võtmeid mitmes kohas, ei uuenda tarkvara ja on kergeusklikud mitmesuguste kirjade ning sõnumite vormi ning sisu suhtes.

Taoline olukord ei vähenda röövlite arvu ega aktiivsust, vaid vastupidi suurendab ja meelitab jagatava koogi juurde uusi tegelasi. Kasvas ju brittide näitel pirukas poole aastaga veerandi võrra. Arvatavasti kuulub küberkuritegevuse ohvriks sattumise tõenäosus samuti inimesest lahutamatu alahindamise omaduste sekka.

Seega, kui kuuled, et kusagilt saab hõlpsalt raha, kompa kohe oma rahakotti. Loodetavasti saad mõistujutust aru.

Esmaspäevast neljapäevani võib Kristjan Porti tehnoloogiakommentaari kuulda Raadio 2 saates "Portaal".

Toimetaja: Jaan-Juhan Oidermaa

Allikas: "Portaal"

# data[].attributes.attachment_link.title
Küberkuritegevus jätkab inimliku rumaluse toel vohamist

# data[].attributes.attachment_link.description
Kuidas olla ja käituda kuuldes suhteliselt hõlpsast raha saamise võimalusest? Ürgne refleks sunniks sirutama käe kuuldu suunas või siis vähemalt uurima, mis toimub ja ega tegemist pole mõne trikiga. Raha saab Ühendkuningriigi andmetele toetudes selles riigis toimetades umbes 220 000 eurot päevas. Raha annavad internetikasutajad. Kättesaamiseks peab natukene trikitama.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Firma IT-osakond veedab sageli uue arvutiga pikalt aega, enne kui see töötaja kätesse usaldatakse - põhjuseks vajadus, et töömaterjalid oleksid turvatud ega satuks teadmatusest netipahalaste valdusesse. Kuidas on lood aga meie telefonide ja tahvelarvutitega? Kas sinu ettevõte arvestab töötajate seadmete turvamisel allolevate ohtudega?

1. 57% firmadest tunnistab suutmatust tuvastada mobiilne oht enne kahju tekkimist

Mobiili peetakse IT nõrgimaks lüliks. Kuna mobiil on algusest peale olnud suunatud lõpptarbijale, puudub paljudel seadmetel turvalisuse aste ja administratiivsed funktsioonid, millega firma IT-tiim on harjunud süle- ja lauaarvutite puhul. Tänapäeval ei müüda enam ühtki arvutit, kus puudub viirusetõrje. Telefon, mis on arenedes palju samu funktsioone üle võtnud, on jäänud kaitseta. Siinkohal ei olegi oluline, kes on seadme omanik, vaid see, kui hästi on seade kaitstud.

2. 2016. aastal avastati 248 701 pahatahtlikku rakendust

Arvuteid ründaval pahavaral kulus 21 aastat, et jõuda mahuni, milleni mobiilseid seadmeid ohustavad rakendused on jõudnud juba täna. Statistika näitab, et suurem osa mobiiltelefonis veedetud ajast kulub just erinevaid rakendusprogramme kasutades. Tööga seotud rakendused, nagu näiteks ajaplaneerijad, failide jagamiseks ja info talletamiseks pakutavad äpid, on keskmisest kolm korda suurema andmelekke ohuga. Sageli on pahatahtlikud rakendused edukalt maskeerunud tuntud kaubamärkideks. Üheks pahalaste lemmikuks on näiteks PayPal, mille paroolidele ligipääs vale isiku poolt võib võrduda suure rahalise kahjuga.

3. Keskmine seade ühendub iga päev üle 160 unikaalse serveriga

Mobiilsete seadmete tugevus - pidev ühenduvus - on ühtlasi ka nende suurimaks nõrkuseks. Andmed näitavad, et pooled seadmetest liituvad iga kuu kaitsmata wifi-võrguga, mis muudab seadme haavatavaks ja selles peituvad andmed ligipääsetavaks. Isegi kasutades vaid kaitstud võrku on märkimisväärne, kui paljude serveritega üle maailma ühendub sinu mobiil või tahvelarvuti erinevate rakenduste kaudu.

Häkkeri ligipääsu korral nutiseadmele kasutatakse kättesaadud infot mitmeti, see kas arestitakse ning nõutakse seejärel ligipääsu taastamiseks lunaraha või siis ähvardatakse info avaldamisega. Sageli puudub ähvardustel isegi tõepõhi, kuid oma privaatsuse kaotamisega kaasneb hirm ja seda osatakse hästi ära kasutada. Samuti müüakse informatsiooni edasi teistele hõlptulu otsijatele.

4. 43% mobiilikasutajatest ei kaitse oma seadet ekraanilukuga

Selgub, et isegi kõige lihtsamat ja käepärasemat kaitset nagu ekraanilukk ei kasuta peaaegu pooled inimesed. Ilma ekraanilukuta võib kaitsmata wifis telefoni sisu uurida igaüks, kes on parasjagu samas võrgus. Telefoni kaotamise või varguse puhul on parooli või sõrmejäljega kaitsmata telefon pahade kavatsustega inimesele tõeliseks ´iks ning ligipääs kõigele, mis peitub telefonis, on imelihtne.

5. Eestis varastati 2016. aastal 2041 nutitelefoni

Ekraanilukk üksi pikendab kahjuks vaid aega, mis kulub pätil telefonis peituva infoni jõudmiseks, seega turvarakenduse kasutamine, mis võimaldab distantsilt infole ligipääsu blokeerida, on elementaarne kaitse ohtude ennetamisel. Alati tasub vargusest teavitada ka politseid, nii säilib võimalus, et ebaausal teel omandatud vara kokkuostja kinnipidamisel on politseil vastav info olemas ja IMEI koodi alusel jõuavad varastatud seadmed õigete omanikeni tagasi.
Mõned näpunäited, kuidas oma seadmeid kaitsta

1. Vii läbi operatsioonisüsteemi uuendus, kui seade seda pakub.

2. Laadi rakendusi alla vaid ametlikest poodidest (Official App Stores).

3. Enne rakenduse allalaadimist uuri teiste kasutajate hinnanguid.

4. Rakendust alla laadides vaata kriitilise pilguga üle, millistele seadme funktsioonidele rakendus ligipääsu soovib. Taskulamp ei tohiks vajada ligipääsu kontaktidele ja asukohale.

5. Ole alati kahtlustav. Petturid proovivad sinu seadmetele ligi pääseda nii veebilehtedel, e-kirjade kui ka SMS-ide kaudu. Ära vajuta lingile, mida sa ei usalda!

6. Kasuta usaldusväärset turvatarkvara, nagu näiteks Telia SAFE.

Häkkerid on leidnud viise, kuidas kurjasti ära kasutada nutitelereid, beebimonitore ja autosid, mis ühenduvad võrguga. Kõigesse, mis teeb meie igapäevaelu lihtsamaks, olles ühenduses internetiga, tuleb suhtuda teatud ettevaatusega. Meile alati käepärast olev nutiseade - mobiiltelefon - on olnud pahalaste lemmikuks juba mitu aastat. Mida nutikamaks muutuvad seadmed, mida kasutame, seda nutikamaks muutuvad ka tehnoloogiad, millele ligipääs halbade kavatsustega isikutele on tehtud imelihtsaks. Selleks, et personaalne või firmaga seotud konfidentsiaalne info ei satuks valede isikute kätte, tuleb kaitsta kõiki seadmeid, milles olulist infot säilitatakse, töödeldakse või jagatakse.

# data[].attributes.attachment_link.title
5 põhjust, miks peaksid hoolitsema oma nutiseadme turvalisuse eest - Digitark

# data[].attributes.attachment_link.description
Firma IT-osakond veedab sageli uue arvutiga pikalt aega, enne kui see töötaja kätesse usaldatakse - põhjuseks vajadus, et töömaterjalid oleksid turvatud ega satuks teadmatusest netipahalaste valdusesse. Kuidas on lood aga meie telefonide ja tahvelarvutitega? Kas sinu ettevõte arvestab töötajate seadmete turvamisel allolevate ohtudega?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Apple'i hiljutised nigelad müügitulemused ei rõõmusta investoreid, küll aga on üks väikeste müüginumbrite põhjuseid kauem vastupidavad seadmed, mis on keskkonnasõbralikkust silmas pidades positiivne areng.

Kui oled otsustanud, et on aeg ja vajad uut telefoni, siis võib-olla vajab just sinu vana nutiseadet keegi teine. Eriti Apple'i seadmed on hinnatud kõrge järelturu väärtuse poolest ja nii tasub see sahtlisse unustamise või äraviskamise asemel edasi müüa.

Niisiis, sul on silmapiiril läikiv uus Pixel 3 või on tähelepanu võitnud iPhone XS? Kindel on see, et nüüd, kus kaugel pole hetk, kui avad karbi, mille sees on uus telefon, pole sul vana enam vaja, eks? Lisaks saab vana telefoni müügist vaba raha, mida panustada uue ostmiseks.

Kuidas vana telefon müügiks ette valmistada?

Meie telefonides on mõnes mõttes meie elu. Palju isiklikku, mida ei tahaks, et võõras inimene näeb. Jah, ma räägin salajastest sõnumitest ja piinlikest selfidest. Hea uudis: kogu isiklik kraam on võimalik vanast telefonist minema pühkida. Kuidas seda teha?

iPhone

Õunatelefoni omanikel on enne suurkoristust vaja teha mõned ettevalmistused. Esiteks tuleks lahti ühendada ( unpair) Apple Watch, et uut telefoni tööle pannes ei satuks nutikell segadusse. Seejärel veendu, et kõik vajalik oleks varundatud kindlasse kohta pilves või kõvakettal.

Nüüd on aeg kogu kraam hävitada. Mitte telefon! Vaid seal leiduvad andmed. Kõigepealt logi välja iCloudist, mis käib lihtsalt seadete (Settings) all oma nimele vajutades ja menüü lõpus "Sign Out" vajutades.

Et kustutada kõik andmed, leia uuesti üles Settings, vajuta General, liigu alla Reset-nupuni ning vali "Erase All Content and Settings."

Kui plaanid uueks telefoniks Androidi, siis lülita kindlasti välja iMessage - nii ei jää ükski sõnum vahepeal kätte saamata.

Androidiga telefon

Androidil käivad asjad natuke teistmoodi, kuid siiski saab andmed varundada ja telefoni puhtaks teha üsna lihtsalt. (Androidi telefoni seaded varieeruvad ja seega ei pruugi tegu olla täpse juhisega.)

Kui uus telefon jookseb samuti Androidil, siis sünkroniseeri kõik äpid oma Google`i kontoga. Selleks mine "Kontod" -> "Andmete automaatne varundamine".

Kui see tehtud, siis jääb üle varundada kõik vajalik: "Seaded" -> "Varundamine ja lähtestamine" -> "Minu andmete varundamine". See tagab, et kõik andmed on ilusti hoiul ja pärast uue telefoni sisselülitamist käeulatuses.

Nüüd, kus andmed on pilves ja luku taga, on aeg telefonist kõik kustutada. Selleks tuleb uuesti sukelduda "Seadetesse", vajutada "Süsteemi" nupule ja valida "Reset" ning sealt "Tehase seadete taastamine". Seejärel taaskäivita seade.

Nüüd on kõik tehtud. Kui sa ei tea, mida vana telefoniga teha, siis kõige lihtsam on seda müüa sotsiaalmeedias või laiemale ringile müügiportaalides.

ehk Digimon usub, et digitehnoloogia on vahend nagu pintsel, mis ei tee iseenesest targemaks või lollimaks, aga läbi mille on võimalik palju ära teha. "Cool oleks, kui kõik on võrgus, aga samas jääks võimalus ennast lahti ühendada." Tema peamisteks töövahenditeks on Open Office, e-mail ning muidugi klaviatuur. Digimoni digitaalsed väljakutsed algasid Tamagotchi Eestisse jõudmisega, usub ta ise. "Tulevik on digi ja tarkus ning arukas tegutsemine on igal ajal kasuks," rõhutab ta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kuidas vana telefon enne müüki puhtaks teha? - Digitark

# data[].attributes.attachment_link.description
Apple'i hiljutised nigelad müügitulemused ei rõõmusta investoreid, küll aga on üks väikeste müüginumbrite põhjuseid kauem vastupidavad seadmed, mis on keskkonnasõbralikkust silmas pidades positiivne areng. Kui oled otsustanud, et on aeg ja vajad uut telefoni, siis võib-olla vajab just sinu vana nutiseadet keegi teine. Eriti Apple'i seadmed on hinnatud kõrge järelturu väärtuse poolest ja nii...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Isegi kui taevas pea kohal on pilvitu, siis üks teine, nähtamatu pilv aina kasvab. Selle pilve moodustavad meie andmed - e-kirjad, pildid, audio- ja videofailid jne. See, mis 10 aastat tagasi oli veel meie kodudes DVD-tornide ja kõvaketaste peal, on kolinud online-sfääridesse.

Ma mäletan, millise õhina ja iseenesestmõistetavusega ma kirjutasin filme ja muusikat CD- ja DVD-plaatidele. Enamik olulisi faile istusid kõvakettal lootuses, et ehk see veel ei jookse kokku. Siis tuli väliste kõvaketaste ajastu. Iga mõne kuu tagant oli uut vaja, sest videoprojektid, mahukad failid, vajasid kodu. Lisaks fotod ja kõik muu multimeedia.

Mõned aastad tagasi avastasin, et ma pole enamikku kettaid pikemat aega isegi järele ühendanud. DVD-tornid peitsin häbiga sahtlipõhja, samas teades, et võiks need sama hästi ka ära visata. Muusika kuulamiseks mõeldud Winamp oli samuti seisma jäänud. Asemele on tulnud mugavad veebiteenused, pilved, Dropbox, Spotify, Netflix, Google Drive, mis aitasid vabaneda kodustest andmekandjatest ja hirmust, mis saab, kui vana läptop lõplikult üles ütleb. Isegi Adobe'i programmid on kasutatavad üle interneti.

Kuigi aastatuhande vahetudes nähti tsentraliseeritud digihoidlates võimalust vähendada energiatarbimist ja kasvuhoonegaaside levikut, siis läks teistpidi. Iga päevaga toodame üha rohkem andmeid ja meie kasvav digitaalne jalajälg nõuab suuremaid serveriruume ja energiat. Ühte suurt osa sellest jalajäljest võib nimetada digitaalseks prügiks - data, mille oleme tekitanud ja mida enam ei kasuta, koormab serverifarme.

Suund on energia säästmisel

Peaaegu kõik, mida me internetis teeme, kasvatab süsinik-jalajälge. Juba 2009. aastal avaldas viirusetõrje ettevõte Mac Affee raporti, milles teatas, et iga päev kulub miljardite rämpskirjade kohaletoimetamiseks sama suur hulk energiat kui kahele miljonile Ameerika kodule ja toodab sama palju kasvuhoonegaase kui 3 miljonit autot. Prognoositakse, et kuue aasta pärast, aastal 2025 tarbivad andmehoidlad viiendiku kogu planeedi toodetud energiast ja on ühtlasi suurimaid reostajaid.

Olukorda saab parandada, muutes andmeparkide energiatarvet säästlikumaks ja võttes kasutusele taastuvenergiat. Google ja paljud teised juhtivad IT-firmad on õnneks säästlikuma majandamise teel, leiutades uusi tehnoloogiaid serverite jahutamiseks ja piisavalt efektiivseks energia kasutuse vähendamiseks, et seda saaks nimetada roheliseks.

Riistvara on ainult osa probleemist

Kui enamik lahendusi on keskendunud säästlikumate serverite ostmisele ja infrastruktuuri parandamisele, siis tegelikult on vaja sama palju tähelepanu pöörata ka tarkvarale. Programmi võib pidada efektiivseks, kui see on kirjutatud lühidalt ja kompaktselt, mis aitab ära hoida üleliigseid arvutusi, mis raiskavad arvutite võimsust.

Veel võib pidada probleemiks faile, mida enam ei kasuta. Eriti aastate tagant arvutisse jäänud failitüüpe, mis on seotud mingi kindla aegunud programmiga ja mida pole enam võimalik isegi avada. Need failid on osa digitaalsest prügist. Selles mõttes on avatud standardiga programmid keskkonnasõbralikumad, sest ei sea formaadi osas nii rangeid piiranguid ning ei tekita kasutut data 't.

Teadlik tasub olla ka indiviidi tasandil. Kuigi digirevolutsiooniga on põnev kaasas käia ja telefoniga pilte klõpsides ei tundu see reostamisena, siis ometi võtab kõik, mida digimaailmas ja internetis teeme, energiat ja ruumi ning teatud osa on sellest digitaalne prügi.

Üks lihtne asi, mida igaüks saab teha, on vaadata, mis saab vanast arvutist, mobiilist või näiteks tahvelarvutist, kirjutab Our World. Digitehnika ei tohiks sattuda tavalise prügi sek ka, vaid tuleb suunata taaskasutusse. Kuigi me pole sellega harjunud, tasub korra mõelda oma digitaalse jalajälje peale: on palju, mida saab vähese vaevaga teha, et mitte toota üleliigset ja regulaarselt kustutada digitaalset pahna, mida pole enam vaja.

ehk Digimon usub, et digitehnoloogia on vahend nagu pintsel, mis ei tee iseenesest targemaks või lollimaks, aga läbi mille on võimalik palju ära teha. "Cool oleks, kui kõik on võrgus, aga samas jääks võimalus ennast lahti ühendada." Tema peamisteks töövahenditeks on Open Office, e-mail ning muidugi klaviatuur. Digimoni digitaalsed väljakutsed algasid Tamagotchi Eestisse jõudmisega, usub ta ise. "Tulevik on digi ja tarkus ning arukas tegutsemine on igal ajal kasuks," rõhutab ta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Isegi kui taevas pea kohal on pilvitu, siis üks teine, nähtamatu pilv aina kasvab. Selle pilve moodustavad meie andmed - e-kirjad, pildid, audio- ja videofailid jne. See, mis 10 aastat tagasi oli veel meie kodudes DVD-tornide ja kõvaketaste peal, on kolinud online-sfääridesse. Ma mäletan, millise õhina ja iseenesestmõistetavusega ma kirjutasin filme ja muusikat CD- ja...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pilvetehnoloogia on meiega olnud juba mitmeid aastaid ning selle headuses ei kahtle keegi. Võimaldab see ju failide hoidmist mugavalt "internetis" nii, et hoiustatav sisu on, niikaua kuni ollakse internetiga ühenduses, hetkega kättesaadav.

Andmete pilves hoidmine on ka selles mõttes turvaline, et puudub andmekandja kadumise või katkiminemise risk. Lisaks pole vaja muretseda seadme mälumahu pärast, kuna kord pilve pandud pilte ei pea ju oma seadmes dubleerituna hoidma.

Pilveteenuse pakkujaid on muidugi mitmeid, alates Microsoftist ja Dropboxist kuni koduse Teliani välja. Igaühel neist on oma eripärad, hinnastatus ja sihtgrupp. Üheks neist mitmest on aga ka Google oma Drive'i nimelise teenusega. Kuid lisaks sellele on Google loonud veel ka konkreetselt piltide ja videote jaoks mõeldud rakenduse nimega Photos.

Piiramatul hulgal tasuta mahtu

Google Photos pakub tõepoolest piltide ja videote jaoks piiramatul hulgal salvestusruumi ja see on tasuta. See tähendab, et erinevalt paljudest konkurentidest võib tõesti kõik oma pildid ja videod sinna tõsta ning ruum kui selline otsa ei lõpe.

Seega ei hakata mingist mahust alates pilve kasutamise eest raha küsima ega kompenseerita tasuta teenust reklaamide vms näitamisega.

Ehk lühidalt: PHOTOS on tasuta ja piiramatu mahuga.

Ainsaks piiranguks on see, et pildid muudetakse Google'i jaoks sobivasse formaati, mis tehniliselt tähendab, et neid tehakse pisut väiksemaks. Google ise ütleb selle formaadi kohta "Kõrge kvaliteet". Reaalses elus tähendab see, et näiteks 6 MB suurusest failist saab pilves 3 MB suurune. Samas aga ei ole pilte vaadates seda vahet väga märgata ja suure kvaliteedikao pärast karta ei maksa. Need, kes soovivad, võivad säilitada ka failide algse formaadi, kuid sellisel juhul ei oli pilve maht piiramatu, vaid on 15 GB suurune.

Vaja on rakendust ja Google'i kontot

Kuigi teenust saab kasutada ka tavalise arvutiga, on see siiski mõeldud eelkõige nutiseadmetele ja on nii ka kõige mugavam kasutada. Photos ongi paljudele Androidi telefonidele juba tootja poolt eelinstalleeritud. Ülejäänud huvilised saavad selle Play või iPhone'i omanikud App Store'i poest alla laadida. Seejärel tuleb rakendus kasutamiseks seadistada ja aktiveerida. Selleks on vaja sisestada oma Google'i konto andmed ja anda rakendusele vajalikud õigused.

Automaatne üleslaadimine

Kui eelnev on tehtud, saabki fotode üleslaadimine alata ehk Photos tõstab kõik nutiseadmes olevad pildid nüüd ja edaspidi automaatselt pilve. Mis tähendab, et kõik tehtud pildid on seal alati olemas. Isegi need, mille kasutaja mõni aeg pärast pildistamist ebaõnnestunuks on tunnistanud ja telefonist kustutanud. Eelseadistatuna toimub andmemahu säästmise eesmärgil fotode pilve tõstmine küll ainult siis, kui telefon asub WiFi võrgus. Kuid seda saab muuta ka mobiilset andmesidet kasutama ning samuti rändluse ajal toimetama. Kui esimene suurem varundamine on toimunud, saab telefoni mälu pilve tõstetud piltide arvelt vabastada. Selleks tuleb vaid rakenduses teha valik "Seadme salvestusruumi vabastamine" ning telefonist kustutatakse kõik dubleeritud pildid. Ainus asi, mis nüüd harjumist vajab, on see, et edaspidi on need pildid näha mitte enam telefoni enda galeriist, vaid rakendusest Photos. Samas aga oskab rakendus pilte ise teemade ja kohtade järgi grupeerida, neid saab sealt otse jagada ning aeg-ajalt tuletab rakendus meelde möödunud aegu, näidates pilte, mis on tehtud näiteks täpselt aasta tagasi. Lisaks saab kasutaja ise tekitada kaustu ja sellised pildid, mida soovitakse muudest eraldi hoida, sinna liigutada.

Kokkuvõtteks

Tegu on mugava viisiga oma piltide kindlaks hoidmiseks. Need on vajadusel ja interneti olemasolul alati kättesaadavad ning lisaks ei pea rakenduse Photos kasutajad enam nutiseadme piisava mäluhulga või õigemini selle puudumise pärast muretsema.

Mina kirjutan peamiselt nutitelefonidest ja nendega seonduvast (rakendused, hooldamine). Samuti annan ülevaateid arvutitest ja nende lisaseadmetest - kuidas oma seadmete eest hoolitseda ja mismoodi valikut teha.

# data[].attributes.attachment_link.title
Google Photos - mugav viis piltide hoiustamiseks - Digitark

# data[].attributes.attachment_link.description
Pilvetehnoloogia on meiega olnud juba mitmeid aastaid ning selle headuses ei kahtle keegi. Võimaldab see ju failide hoidmist mugavalt "internetis" nii, et hoiustatav sisu on, niikaua kuni ollakse internetiga ühenduses, hetkega kättesaadav. Andmete pilves hoidmine on ka selles mõttes turvaline, et puudub andmekandja kadumise või katkiminemise risk.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pilvetehnoloogia, ehk failide internetis säilitamine muutub aina populaarsemaks ning selle on kasutusele võtnud nii ettevõtted, kui ka tavainimesed. Võimaldab see ju oma pilte ja dokumente nii säilitada, et neile pääseb interneti olemasolul igalt poolt ja igal ajal ligi. Samuti pole karta andmete kaduma minemist, kuna need ei ole säilitatud ainult ühes kohas kasutaja juures. Nii ei teki suuremat kahju kui arvuti või nutiseade varaste saagiks langeb. Reaalsuses ei ole andmed muidugi abstraktselt internetis, vaid teenusepakkujate juures säilitatud ja mitmekordselt dubleeritud ning kasutajatele võimaldatakse neile interneti teel lihtsalt ligipääs.

Kuigi erinevaid pilveteenuseid ning sellekohaseid valikuid on päris palju, on tavakasutajate seas populaarseimad siiski kolm peamist tegijat. Nendeks on Microsofti OneDrive, Google Drive ning Dropbbox.

Onedrive

Microsoft pakub oma OneDrive nimelise teenuse kasutajatele 5GB suurust tasuta mahtu. Kellele sellest väheks jääb, saab 1,99 dollari eest kuus kasutada 50GB või 6,99 dollari eest juba 1000GB. Selle viimase variandiga kaasneb ka Office 365 pakett, mis tähendab tegelikkuses tuntud kontoritarkvara (word, office, powerpoint) litsentsi.

OneDrive toimib nii nutiseadmes kui ka arvutis. Nutiseadmes võiamaldab vastav rakendus failidele mugavat ligipääsu ning näiteks ka piltide automaatset üleslaadimist. Arvutisse aga tekib programmi paigaldamise järel lisakaust, mis on nii-öelda pilevega ühendatud ning mis tõstab automaatselt pilve kõik sinna pandud failid. Juhul kui kasutusel on võõras arvuti või mingil põhjusel ei soovita programmi installeerida, pääseb kõikidele dokumentidele ligi ka veebiliidese kaudu.

OneDrive võimaldab pilves olevat infot ka teistega jagada. Selleks saab tekitada nii lingi, millele vajutades jõutakse õigesse kohta, kui saata ka kutse, mille aktsepteerimisel pääseb edaspidi failidele ligi. Ligipääsudele on võimalik määrata ka konkreetne kehtivusaeg ning valida kas kasutaja saab dokumente ainult vaadata või ka muuta. Teenuse kasutamiseks on vaja Microsofti kontot, mis on sama näiteks Microsofti omanduses oleva Skype kontoga.

Google Drive

Sarnaselt Microsoftile pakub ka teine hiidkompanii Google oma pilveteenust ning selle nimeks on Drive. Google annab kasutajatele tasuta 15GB, mis on rohkem kui OneDrive, kuid tähele tasub panna, et see 15GB on teiste Google teenustega nagu Google Photos ja Gmail jagatud. Kel 15GB kasutatud, saab 1,99 dollari eest kuus liikuda 100GB suuruse mahu juurde.

Ka Drive toimib nii nutiseadmes kui arvutis, ehk programmi paigaldamisel tekib arvutisse uus kaust, mis on pilvega ühendatud. Samamoodi saab kaustu teiste kasutajatega jagada ehk võimalik on tekitada nii link, kui saata kutse. Küll aga ei ole siin võimalik jagatud kaustadele kehtivusaega määrata. Samas saab anda nii vaatamise kui muutmise õigust ning loomulikult pääseb kõikidele asjadele ligi lisaks ka veebiliidese abil. Ka Google Drive vajab kasutamiseks kontot, kuid see kattub gmaili omaga ning on seega enamikel olemas.

Dropbox

Dropbox oli üks esimesi, kes ca 10 aastat tagasi sellisel kujul pilveteenust pakkuma hakkas ning on siiani väga populaarne. Dropbox võlub kasutajaid eelkõige oma lihtsusega. Esialgu pakutav tasuta andmeruum ei ole küll kuigi suur, vaid 2GB, kuid seda saab sõpru-tuttavaid teenust kasutama kutsudes kasvatada. Järgmine samm mahu osas on 1000GB, mis maksab 9,99 dollarit kuus.

Nagu eeldada võib, toimib ka Dropbox nii arvutis, kuhu tekib samamoodi lihtsalt uus kaust, kui nutiseadmes, ning ka veebiliidese kaudu. Dropbox pakub samuti võimalust nii üksikuid faile kui katalooge teistega jagamiseks, kuid erinevalt konkurentidest saab jagatud kaustadele lisaks tähtajale määrata ka parooli. Jagamisel on toetatud nii lingi tekitamine, kui kutse saatmine ning nii vaatamise kui muutmise õiguste eristamine. Ka dropboxi kasutamiseks on vajalik konto ehk kasutajanime ja parooli olemasolu.

Mina kirjutan peamiselt nutitelefonidest ja nendega seonduvast (rakendused, hooldamine). Samuti annan ülevaateid arvutitest ja nende lisaseadmetest - kuidas oma seadmete eest hoolitseda ja mismoodi valikut teha.

# data[].attributes.attachment_link.description
Pilvetehnoloogia, ehk failide internetis säilitamine muutub aina populaarsemaks ning selle on kasutusele võtnud nii ettevõtted, kui ka tavainimesed. Võimaldab see ju oma pilte ja dokumente nii säilitada, et neile pääseb interneti olemasolul igalt poolt ja igal ajal ligi. Samuti pole karta andmete kaduma minemist, kuna need ei ole säilitatud ainult ühes kohas kasutaja juures.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nutitelefonid on osaks paljude inimeste igapäevaelust ning lisaks suurele hulgale raisatud ajale, aitavad need meil siiski ka paljusid asju mugavalt ja käigu pealt ära teha. Selle universaalsusega kaasneb aga fakt, et telefonides sisaldub väga palju olulisi andmeid ja infot, mille taastamine seadme kadumisel võib väga raskeks või suisa võimatuks osutuda. Muidugi on nutitelefonid ka suhteliselt kallid, nii et kaotatud aparaadi asemele uue soetamine võib eelarvesse märgatava augu tekitada.

Loomulikult on enamikul kasutajatel nutitelefon suurema osa ajast käepärast ja silma all, kuid küllap oleme kõik vähemalt korra ehmatanud ja hirmuga mõelnud: "Appi, mu telefon on kadunud." Reeglina möödub see mõte küll hetke pärast ning nutiseade ilmutab end diivanipatjade vahelt või kapiservalt, kuid välistatud ei ole ka hullemad variandid. Vahel kipuvad ka lapsed oma nutiseadmeid kusagile unustama ning paraku leidub ka pikanäpumehi, kes võõraid seadmeid himustavad. Seega vaatamegi, millised on võimalused kadunud telefoni leidmiseks.

Esimene ja kõige lihtsam ning levinum viis on muidugi helistamine. Kui aparaat on lähedal, siis on selle leidmine küllaltki lihtne. Kui sellest aga kasu ei ole ning tuttavat helinat kusagilt ei kosta, saab appi võtta Google'ilt Android-seadmetesse lisatud vastava võimaluse. Oluline on aga teada, et Android-telefone saab Google'i abil leida vaid sellisel juhul, kui funktsionaalsus on aktiveeritud enne telefoni kadumist.

millised funktsioonid tuleks telefoni leitavuse võimaldamiseks aktiveerida?

Veendu, et seadistatud on Google'i konto.

Leia telefoni seadete menüüst jaotus Turvalisus (Security) ning sealt omakorda Seadme administraatorid (Device Administration).

Aktiveeri funktsoon Find My Device.

Kontrolli, et sisse on lülitatud asukohaseadete all olev määrang "Kõrge täpsus".

Leia Google'i seaded ning veendu, et menüüs "Teenused" all olevas jaotuses "Asukoht" on sisse lülitatud "Asukoha teenused" ja "Google'i asukohaajalugu".

Nüüd on telefoni poolt kõik vajalik tehtud.

Võimalused seadme leidmiseks selle kaotamisel

Kui telefoni asukoht on teadmata, tuleb:

arvutis avada veebilehitseja ning logida sisse Google.ee lehele (kasutada tuleb sama kontot, mis oli aktiveeritud telefonis),

leida Google'i rakenduste alt jaotus "Leia oma telefon" (Find My Device).

Kui rakendus on avatud, kuvatakse kasutajale tema seadmete nimekiri ning edasi saab valida erinevate võimaluse vahel. Kuna kadumise puhul huvitab seadme omanikku eelkõige selle asukoht, on kohe esile toodud valik nimega "Leia asukoht".
Klõpsates "Leia asukoht", tuvastatakse seadme asukoht ning näidatakse seda ka kaardil. Juhul kui telefon on välja lülitatud, kuvatakse kaardil viimane salvestatud punkt ning salvestamise kuupäev ja kellaaeg.
Lisaks asukoha kaardil näitamisele pakub Google kasutajale veel erinevaid tegevusvariante:

telefon lukustada ning selle ekraanile saata vastav teade - näiteks "palun tagastage telefon ... aadressile";

telefonist välja logida. Nii on vähemalt tagatud, et Google'iga seotud andmed on seadmest eemaldatud. Paraku kaob sellega ka igasugune võimalus kaugelt seadmega edasisi toiminguid teha;

kogu seadme sisu kustutamine. See kustutab telefonist kõik andmed ja info, isegi selle, mis ei ole seotud Google'i kontoga;

panna telefon helisema.

Loodetavasti ei lähe enamikul kasutajatel eelkirjeldatud funktsionaalsust kunagi vaja, kuid on siiski hea, kui selline võimalus on olemas ning vajadusel appi tuleb.

Alternatiivid Google'ile?

Kindlasti leidub ka inimesi, kes ei soovi, et Google nende asukohta pidevalt jälgiks ning ei taha seega funktsiooni sellisel kujul sisse lülitada. Paraku tähendab see aga seda, et mida ei tea Google, seda ei saa teada ka kasutaja. Võimalus on muidugi ka Google välja jätta ja kasutada kolmandate osapoolte rakendusi, mis on Google Play poest vabalt saadaval, või ka näiteks Telia Safe nimelist teenust. See viimane on küll tasuline, kuid pakub lisaks positsioneerimisele ka muid lisavõimalusi.

Kokkuvõttes: soovitan siiski parem karta kui kahetseda ning mingil kujul ennast seadme võimaliku kadumise vastu ette valmistada.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kuidas leida üles kadunud Android-telefon? - Digitark

# data[].attributes.attachment_link.description
Nutitelefonid on osaks paljude inimeste igapäevaelust ning lisaks suurele hulgale raisatud ajale, aitavad need meil siiski ka paljusid asju mugavalt ja käigu pealt ära teha. Selle universaalsusega kaasneb aga fakt, et telefonides sisaldub väga palju olulisi andmeid ja infot, mille taastamine seadme kadumisel võib väga raskeks või suisa võimatuks osutuda.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nutiseadmed on tänapäeval suure osa inimeste elu lahutamatuks osaks ning nutiseadmetes omakorda on suur osa kasutajate elust. Kontaktid, suhtlus, pildid jne. Kõik see on aga tegelikkuses paljuski delikaatne info, mis ei tohiks võõra inimese jaoks nähtav olla. Seetõttu kasutatakse nutiseadmete lukustamiseks erinevaid viise.

Missugused need on, kui turvalised ning milliste plusside ja miinustega, seda järgnevalt vaatamegi.

Libistamine - turvalisus puudub. Ekraani avamiseks sellel libistamine ei ole turvameede. Tegemist on lihtsalt ekraani lukuga, vältimaks juhuslikke toiminguid, ning seda varianti ei soovitaks küll kellelgi kasutada. Tolereeritav on see ainult juhtudel, kus seade ei sisalda tõepoolest mingisugust tundlikku infot ja sellele peaks igal ajal erinevad isikud ligi pääsema.

Muster - turvalisuse nõrk kuni keskmine tase. Muster on soodsama hinnaklassi Android-seadmetel küllaltki levinud lukustusviis. Tegemist on tegelikult kiire ja mugava viisiga ekraan lukust lahti saada. Kuid meeles tasuks pidada, et seda on küllaltki kerge kõrvalt vaadates meelde jätta. Samuti on mõnikord määrdunud ekraani pealt võimalik aimata, mis liigutusi selle avamiseks tehtud on. Seega on "muster" küll parem kui mitte midagi, kuid sellest leidub siiski turvalisemaid viise.

PIN-kood - keskmine kuni kõrge turvalisuse tase. PIN-koodi on ekraani lukust lahti saamiseks tegelikult väga mugav kasutada ning, olenevalt küll PIN-i pikkusest, käib selle sisestamine küllalt kiiresti. Turvalisus sõltubki siin muidugi koodi pikkusest ja keerukusest. Näiteks PIN-i 0000 pole kuigi keeruline ära arvata. Samuti määrab turvalisuse see, kui kõrvalseisjatele nähtavalt ja kiirelt või aeglaselt kasutaja seda sisestab. Siiski peetakse PIN-i üldiselt turvalisemaks kui "mustrit".

Parool - turvalisuse kõrge tase. Parool on juba arvestav nutiseadme turvameede ning kui see on piisavalt tugev (pikk, sisaldab erisümboleid, numbreid), siis on selle äraarvamine ikka tõeliselt keeruline. Miinuseks on siin küll see, et pikka parooli on äärmiselt tülikas sisestada ning kuna enamik kasutajaid näpib oma nutiseadet pidevalt, siis ei viitsi keegi iga väikese aja tagant telefoni avamiseks seda jälle sisse toksida. Seetõttu ongi parool tavaliselt järgnevate turvameetmete nii-öelda tagavaravariant, mille sisestamist nõutakse peale seadme taaskäivitamist või muu turvameetme mitmekordsel sisestamise ebaõnnestumisel.

Sõrmejälg - väga turvaline. Sõrmejälg on keskmise ja kallima hinnaklassi nutiseadmetel praegu väga levinud ja suurt kasutust leidev turvameede. Uuematel telefonidel käib selle sisestamine kiirelt ja mugavalt. Piisab vaid hetkeks sõrme õigele kohale asetamisest ja ongi telefon kasutusvalmis. Selle meetodi miinuseks võib aga lugeda olukordi, kus sõrmejälje lugemine ei toimi. Näiteks juhul, kui käed on märjad või niisked. Samuti ei loe lugeja näpujälge määrdunud või vigastada saanud sõrmelt. Teinekord piisab ka sellest, kui käed lihtsalt külmast karedaks muutuvad. Samuti tasub meeles pidada, et sõrmejäljelugeja ise on palju õrnem ning vigastustele ja kriimudele vastuvõtlikum kui telefoni klaas või korpus. Kriimud lugejal aga pärsivad omakorda selle tööd.

Näotuvastus - selle meetodi turvalisuse kohta tahaks öelda nii ja naa. Tootjad ise ütlevad, et see on väga turvaline, kuid testijad on siiski välja toonud, et mõnikord tehnoloogia eksib ning avab seadme kasutaja fotot või lähisugulase nägu nähes. Samuti tuleks siin miinusena välja tuua see, et tehnoloogia ei toimi väga hästi hämaras. Iseenesest on tegemist siiski mugava ja küllaltki kiire viisiga telefoni lahti lukustamiseks. Seega saab näotuvastus tõenäoliselt lähitulevikus küllaltki populaarseks, piisab ju vaid telefoni vaatamisest, et lukk deaktiveeruks.

Silmaiiris - väga turvaline. Silmaiiris on olemuselt sarnane sõrmejäljega, olles igal inimesel erineva mustriga ja seega põhimõtteliselt jäljendamatu. Kuid erinevalt sõrmejäljest ei nõua see tehnoloogia füüsilist kontakti. Küll aga tahaks öelda, et praegu see funktsionaalsus seadmete avamiseks küll toimib, kuid on siiski pigem aeglane ja nõuab mõningast pühendumust. Nimelt peab telefoni selle avamiseks silmadele külalt lähedale viima ning iga kord ei toimi avamine siis ka. Samuti on probleeme näiteks hämaras, prille kandes ja läätsedega. Lisaks kurdavad mõned selle tehnoloogia kasutajad, et skannimine paneb neil silmad valutama.

Smart Lock - keskmise turvalisusega. Android pakub oma seadmetele lisaks tavalistele ekraani avamise viisidele ka pigem mugavusfunktsiooni alla kuuluvaid variante telefoni kiireks kasutamiseks. See tähendab, et kord juba mingil muul viisil avatud telefon ei lukustu, kui arvab, et on turvalises olekus või keskkonnas. Selleks on mitmeid variante. Näiteks liikumise tuvastamine, mis tähendab, et olukorras, kus tuvastatakse aparaadi kehal kandmine, on seade pärast esimest avamist kasutatav. Seda siis niikaua, kuni püsib liikumises, ehk eeldatavalt kasutaja käes. Lisaks saab Android-seadmetele määrata usaldusväärsed asukohad ehk paigad, kus seade on lihtsalt avatav ja kasutatav. Veel pakutakse Smart Locki funktsionaalsuse all usaldusväärsete lisaseadmete tuvastamist. See tähendab, et telefon on ilma täiendava paroolita avatav seni, kuni seotud lisaseade (nt nutikell) on läheduses.

Seega, kokkuvõttes on erinevaid viise oma nutiseadme turvamiseks tegelikult üllatavalt palju. Oluline on neist endale sobiv leida ja ilmtingimata vähemalt mingit varianti kasutada.

Mina kirjutan peamiselt nutitelefonidest ja nendega seonduvast (rakendused, hooldamine). Samuti annan ülevaateid arvutitest ja nende lisaseadmetest - kuidas oma seadmete eest hoolitseda ja mismoodi valikut teha.

# data[].attributes.attachment_link.title
Millised on võimalused nutiseadme lukustamiseks ning kui turvalised need on? - Digitark

# data[].attributes.attachment_link.description
Nutiseadmed on tänapäeval suure osa inimeste elu lahutamatuks osaks ning nutiseadmetes omakorda on suur osa kasutajate elust. Kontaktid, suhtlus, pildid jne. Kõik see on aga tegelikkuses paljuski delikaatne info, mis ei tohiks võõra inimese jaoks nähtav olla. Seetõttu kasutatakse nutiseadmete lukustamiseks erinevaid viise. Missugused need on, kui turvalised ning milliste plusside ja miinustega, seda järgnevalt...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vaenlane ei maga. Tegelikult on nende inimeste hulk, kes sooviksid ligipääsu sinu telefonis peituvale infole, hirmuäratavalt suur. Ning kahjuks on Android-telefonid märksa kergemini haavatavad, kui näiteks iOS-iga telefonid ehk siis iPhone'id. Põhjuseid selleks on mitmeid, kuid selles loos püüame me pakkuda vahendeid, mis muudavad ka Android-telefoni märgatavalt turvalisemaks.

Kasuta paroolihaldajat

Nõrk parool võib kaasa tuua korvamatut moraalset või rahalist kahju, kui selle abil võetakse üle sinu sotsiaalmeedia konto või ligipääs mõnele olulisele veebiteenusele. Arvestades aga nendesamade veebiteenuste rohkust, on inimesel pigem kalduvus kasutada kõikide veebisaitide jaoks ühte ja sama parooli. Pahatihti veel lihtsavõitu parooli. Tegelikult pole aga abi, kui parool on ka keeruline, sest üsna sagedased on juhud, kui häkkerid ühe või teise veebiteenuse kasutajate meiliaadressid ja paroolid enda valdusse saavad. Ning võib üsna kindlad olla, et nad proovivad neidsamu kasutajanimesid ja paroole ka veebisaitidel, mille kasutamisest võib neile märksa suurem kasu tulla. Paroolihaldajad on sellised rakendused, mis praktiliselt nullivad selle võimaluse. Need rakendused pakuvad igale veebilehele ekstraturvalisi paroole, peavad need paroolid meeles ning lisaks pakuvad ka võimalust parooli automaatseks sisestamiseks, kui peaksite soovima ligipääsu konkreetse veebilehe sisule. Paroolihaldureid on saadaval nii tasulisi kui ka tasuta versioone. Valiku tegemisel tasub tutvuda, milliseid funktsioone pakuvad tasulised variandid ning kui vajalikud need kasutajale oleksid. Populaarsemateks paroolihalduriteks on Lastpass (kuutasuga), 1Password, Dashlane ja Enpass. Paroolihaldureid on Google Plays saadaval väga palju, kuid ka siin tasub siiski eelistada juba populaarsemaid ja paremaid arvustusi pälvinuid, sest väiksemad ja tundmatud paroolihaldurid ei pruugi olla lihtsalt sama usaldusväärsed.

Kui aga mingil põhjusel on paroolihalduri kasutamine välistatud, siis soovitan kasutada erinevatel saitidel ühe parooli erinevaid modifikatsioone, et vähem oma mälu koormata. Kui näiteks Google'i konto jaoks on parool iharkihar6969, siis Facebooki oma võiks olla näiteks iharkihar 6970 jne jne.

Püüa vältida rakendusi väljaspool Google Playd

Kuigi aeg-ajalt avastatakse isegi Google Play veebipoest pahatahtlikke rakendusi, mis telefoni omaniku järele nuhkima kipuvad või isegi millekski hullemaks võimelised on, siis väljaspool turvalise poe piire on olukord veelgi anarhilisem ja ohtlikum. Siin tuleb kindlasti eelnevalt, st enne rakenduse telefoni tõmbamist hoolega guugeldada ja uurida, kas rakenduse kasutamine on ikka turvaline või mitte. Vähimagi ohumärgi või kahtluse korral on soovitav kõnealusest rakendusest loobuda ning otsida sellele turvalisemaid alternatiive.

Ära kasuta telefoni jaoks lihtsat PIN-i

Lisaks internetile võivad pahasoovijad saada telefonile ka füüsilise ligipääsu, mis paneb proovile telefoni PIN-koodi tugevuse. Uskumatult palju inimesi kasutab oma telefoni avamiseks selliseid primitiivseid paroole nagu 0000, 1111 või 1234. Selline lapselik parool tähendab faktiliselt oma hinnaliste ja delikaatsete isikuandmete usaldamist võhivõõraste käsutusse. Sama kehtib ka liiga lihtsate avamiskujundite puhul - kogenud varganägu proovib esmajoones just neid. Parimateks ekraaniavajateks tuleb pidada sõrmejälje- ja näotuvastust, kuid ka nende puhul on oluline korraliku PIN-koodi olemasolu.

Ära saada hinnalist infot üle avaliku WiFi

Avalikud ja tasuta WiFi võrgud on vaieldamatu hüve, kuid nende kasutamisel tasub olla ettevaatlik. Sellises võrgus on häkkeritel lihtne tungida telefoni või tahvlisse nii, et kasutaja sellest ise arugi ei saa. See aga muudab kogu sisestava info kurikaeltele kättesaadavaks. Avalikus võrgus on soovitav külastada vaid selliseid veebilehti, mille aadress algab täheühendiga "https", sest need on turvalised. Mitte mingil juhul ei tohiks aga edastada pangainfot või erinevaid paroole.

Proovi kasutada VPN-i

VPN ehk virtual privat network (virtuaalne privaatne võrgustik) lisab veebikasutusele ekstra kaitsekihi, luues krüpteeritud ühenduse telefoni ja VPN serveri vahel. See võib tunduda väga tehnilisena, kuid ajakohased kasutajaliidesed muudavad selle võimaluse kasutamise kergemaks ka vähevilunud kasutajal. Lisaks turvalisusele võimaldab VPN vaadata näiteks kodumaiseid telesaateid ka välismaal (ja vastupidi - vaadata välismaiseid telesaateid kodumaal). Parimateks VPN-teenuste pakkujateks on Tunnelbear, NordVPN ja ExpressVPN.

Kontrolli telefoni turvauuendusi

Androidi operatsioonisüsteemi uuendused ja värskendused toovad tihtipeale kaasa uusi ja põnevaid lisavõimalusi, kuid turvavärskendused hoiavad telefoni ka kaitstuna. Turvauuenduste olemasolu saab kontrollida telefoni sätetest, turvalisusele mõeldud alajaotuse alt.

Uuenda telefoni rakendusi

Lisaks operatsioonisüsteemi uuendustele tuleb kindlasti silmas pidada ka rakenduste uuendusi. Aeg-ajalt ongi uuendused mõeldud just turvaaukude lappimiseks ning nende kahe silma vahele jätmine pole kuigi taibukas. Alati on olemas ka võimalus panna rakendused ennast automaatselt uuendama.

Kasuta kaheastmelist tuvastamist

Suur osa meie virtuaalsest identiteedist on tänapäeval seotud Google'i kontoga. Ligipääs sellele on paljudele kurjategijatele esimeseks sammuks inimese digitaalse identiteedi ülevõtmisel. Kaheastmelise tuvastamise puhul aga ei piisa sinu kasutajanimest ja paroolist, vaid Google saadab kahtlase sisselogimiskatse korral teate ja sisselogimiskoodi ka kasutaja telefonile. Nii saab telefoni kasutaja vabalt sisse logida näiteks mõnes välismaa hotellis, kuid võõraste reeglina piiritagused sissetungikatsed jäävad tulemusteta.

Aktiveeri telefoni distantsilt lukustamine ja tühjendamine

Juhul kui telefon on kadunud või varastatud, siis on asendamatuks abiliseks Find My Phone funktsioon, mis lubab interneti kaudu telefoni asukohta määrata, helisignaali anda, telefoni lukustada ja/või täielikult sinu andmetest tühjendada. Telefoni see tagasi tuua ei pruugi, küll aga päästab kasutaja digitaalse identiteedi pahatahtlike kasutajate käest.

Ettevaatust linkidega

Tihti saabuvad telefoni veebilingid, olgu siis Facebook Messengeri, SMS-i või Skype'iga. Kui sellega ei kaasne või sellele ei eelne tuttava saatja poolt mingeid kommentaare, siis kindlasti küsi neid, enne kui lingile klikid. Kui kommentaare pole, siis ei maksa mingil juhul linki aktiveerida. Samuti tasub kindlasti täiesti tähelepanuta jätta lingid, mida saadavad sulle tundmatud inimesed või ettevõtted. Vähemalt mitte enne, kui oled nende usaldusväärsuses kindel.

Juhul, kui sul, hea lugeja, on veel mingeid meetmeid, kuidas Android-telefoni turvalisemaks muuta, siis ära kõhkle, vaid jaga neid allpool asuvas kommentaariumis. Lööme sulide ja pahatahtjate rünnakud ühisel jõul tagasi!

ehk Digitaat on digitaalsete lugude pajataja. "Nimi on vastavuses minu vanusega, pikaajaliste kogemustega erisuguse digikraamiga ning sooviga ning oskustega pajatada lugusid" muigab ta. Ta usub, et hea tehnika peab kohanema inimesega, mitte vastupidi ehk intuitiivsus ennekõige - olgu siis tegu kasutajaliidese või disainiga. "Less is more," ütleb ta - efektiivsus ja säästlikkus on elementaarsed nii visuaalselt kui ka teostuslikult, st masin/aparaat võiks teha väiksema ressursiga enamat. Samuti soovitab ta, et töötavat asja parandada ei maksa. Oma argielus ei saa Digitaat üle ega ümber wifist ja 4G andmesidest, nutitelefonist iPhone ega ka digifotograafiast: "Ehk siis hetkel Sony RX100 II," loetleb ta kasulikke ja vajalikke tehnoloogiaid. "Kuigi olevikust ei saa rääkida minevikus, siis minu jaoks algas digimaailma avastamine ilmselt hetkest, kui müüsin maha oma HTC Desire HD ja soetasin omale esimese 5-tollise ekraaniga nutitelefoni Dell Streak 5. See oli moment, kus ma n-ö tavatarbija rollist siirdusin friigi-digimaailma," meenutab ta. "Igasugust tarkust on hea levitada," näeb ta endal olulist rolli. "Digitarkus on aga kaasaegne tarkuse vorm, millest paljud minu eakaaslased kipuvad ilma jääma. Teisi aidata ongi hea."

# data[].attributes.attachment_link.title
10 turvanippi Android-telefonidele - Digitark

# data[].attributes.attachment_link.description
Vaenlane ei maga. Tegelikult on nende inimeste hulk, kes sooviksid ligipääsu sinu telefonis peituvale infole, hirmuäratavalt suur. Ning kahjuks on Android-telefonid märksa kergemini haavatavad, kui näiteks iOS-iga telefonid ehk siis iPhone'id. Põhjuseid selleks on mitmeid, kuid selles loos püüame me pakkuda vahendeid, mis muudavad ka Android-telefoni märgatavalt turvalisemaks.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Telefoni sisselogimiseks on parooli asemel võimalik kasutada iiriseskannerit,...

Tallinna tehnikaülikooli küberjulgeoleku nooremteadur Tiia Sõmer reastas küberturvalisuse kümme käsku, mis aitavad end pahatahtlike huviliste eest kaitsta.
"Kübermaailm, milles elame ja töötame, on pidevas muutumises. Meie tegevus on väga suures sõltuvuses infotehnoloogiast ning igapäevane küberhügieen on sama oluline kui lihtsalt hügieen - oluline on probleeme ennetada," selgitas Sõmer.

Maailmapanga andmetel on internetivõrguga ülemaailmselt seotud umbes 12,5 miljardit seadet - eelkõige arvutid ja telefonid, kuid ka muud "vidinad" nagu külmkapid, kohvimasinad või nutipirnid.

Riigi infosüsteemi ameti kinnitusel toimib Eestis üle 90% pangandusest internetis ja üle 90% tuludeklaratsioonidest täidetakse veebis. Allkirjastamiseks ja krüpteerimiseks kasutatakse ID-kaarti. Kui räägime internetimaailma kaitsmisest, siis räägime tegelikult enda e-eluviisi kaitsmisest.

Kübermaailm on igapäevaeluga tihedalt läbi põimunud. Kasutame arvutit ja nutiseadet pangatehinguteks, suhtleme ametiasutustega, säilitame veebis fotosid-dokumente, käime e-valimas. Me ise paneme kõik andmed enda kohta veebi üles: piltlikult öeldes koduvõtmed, rahakoti, dokumendid ja päevakava.

Kõik selle võib kurjategija enda kasuks pöörata, rõhutas TTÜ küberjulgeoleku nooremteadur Tiia Sõmer. Seepärast on teadlase sõnul oluline kinni pidada elementaarsetest küberhügieeni reeglitest: uuendused peavad olema tehtud ning salasõnad turvalised ja eri kontodel erinevad.

Küberjulgeoleku nooremteaduri kinnitusel on kõige nõrgem lüli kahtlemata kasutaja, mitte seade. Meil võib olla kõige uuem tehnoloogia, tulemüürid või viirustõrjed, kuid lõpuks on pahatihti inimene see, kes kusagile klikib ja probleemid majja toob. Üle 90% rünnakutest toimub inimeste, mitte tehnoloogia vastu.

Tiia Sõmer soovitab igaühel koostada kümnele punktile mõeldes oma tegevuse "küberaudit" mõistmaks, kui palju meie tegevustest toimub veebis, kui turvaliselt käitume ja millised ohud kus varitsevad.

Selleks on vaja läbi mõelda, missugust infot me kuskil hoiame, mis on selle väärtus, kui palju aega või muid ressursse kulub nende kadumisel taastamisele, või mis juhtub kui see info kuskile kaob. Kui mitmete asjade kohta saab arvutada varalist kahju, siis on palju ka sellist, mille kadumisel on suur emotsionaalne väärtus.
Ole tähelepanelik
Pööra tähelepanu e-kirjade manuste laienditele, saatja aadressile, linkide ja veebilehtede aadressidele. Mõtle hetkeks ja alles siis kliki!
Uuendused, uuendused, uuendused
Süsteemi uuendused on nii arvutile kui nutiseadmele tegelikult kõige lihtsam, kuid ülioluline kaitsemehhanism, mida igaüks saab oma turvalisuse tagamiseks teha. Need ei maksa mitte midagi ning nende tegemine on ühe kliki kaugusel. Uuendused võimaldavad ära hoida suure osa süsteemidevastaseid ründeid, mille käigus võib kaotada oma seadmes leiduvat.
Kasuta erinevaid ja tugevaid salafraase
Salasõnadest ja -fraasidest räägitakse söögi alla ja söögi peale, kuid siiski murtakse maailmas sadu tuhandeid salasõnu iga päev. Statistiliselt on enimkasutatavad paroolid ikka veel 123456, password, admin või qwerty. Lisaks sellele, et turvaline salasõna peaks koosnema suurtest ja väikestest tähtedest koos kirjavahemärkide ja numbritega, on veel mõned olulised nipid.

Ära kasuta kergesti äraarvatavaid sõnu, endaga seotud infot (telefoninumbrid, isikukoodid, nimed) ega klaviatuuril järjestikku asuvaid sümboleid. Kõige tüüpilisem turvarisk on see, et kasutatakse sama salasõna erinevatel kontodel. Kui aga keegi saab ligi juba ühele kontole, katsetab ta võimalikke muid kontosid ja sama parooliga on neile sisse häkkimine juba väga lihtne.

Hea uudisena on uuematel nutitelefonidel juba olemas turvalisemad lahendused nagu sõrmejäljelugeja, näotuvastus ja iiriseskanner.
Kasuta erinevaid e-posti kontosid
Soovitatav on teha endale mitu e-posti aadressi - ühega ajad igapäevaseid asju, teisega suhtled sõpradega, kolmandaga registreerid end eri keskkondadesse. Rusikareegel on see, et töö- ja kooliasju tasub ajada ametliku e-posti aadressiga ning eraasju isiklikult kontolt. Kui isikliku kontoga midagi juhtub, ei laiene see automaatselt töö- või kooli süsteemidesse.
Varunda oma andmed (backup)
Mõtle, mis juhtub, kui sinu arvutis või muus seadmes olev info jäädavalt kaob. Infokao või küberrünnakute ja lunavaranõuete vältimiseks on oluline omada varukoopiaid oma andmetest. Seejuures on soovituslik omada vähemalt ühte failide koopiat, mis asub füüsiliselt sinu seadmest eemal ning mida regulaarselt uuendad.

Kui lunavara rünnakute puhul seade krüpteeritakse ja küsitakse selle avamiseks raha, siis võib oma andmed kätte saada, aga ei pruugi (ka selle kohta on näiteid).
Ära jaga isiklikke andmeid kergekäeliselt
Kõik, mida näiteks sotsiaalmeedias enda kohta jagada, on avalik info, ning lihtsa guugeldamisega võib igaühe identiteedist tervikpildi kokku saada. Isiklike andmete kergekäelise jagamisega kaasnevaks ohuks on aga identiteedivargus. Enda kaitsmiseks kasuta "minimaalsuse põhimõtet" ehk jaga nii vähe infot, kui võimalik ja vajalik. Tutvuda tasub ka isikuandmete kaitse seadusega.
Kontrolli, kes ja kus su andmeid kasutavad
Hoia oma seadmetel silm peal - mõtle läbi, kuhu salvestad oma andmed ning kellel on neile ligipääs. Samuti tasub eri keskkondadesse registreerimisel kontrollida, milliseid andmeid üldse soovid jagada. Mobiilirakenduste installeerimisel vaata, millele rakendus ligipääsu soovib, ning küsi endalt, milleks seda vaja on. Mõtle, kas nt taskulambil on tõesti vaja ligipääsu sinu kontaktidele, sotsiaalmeediale või muule?
Kasuta viirustõrjet
Viirustõrje eesmärk on kaitsta süsteemi pahavarasse nakatumise eest ning hea viirustõrje peab kinni enamiku ohtudest. Siiski, kunagi ei tasu kasutada mitut viirustõrjetarkvara korraga, kuna need võivad hakata üksteist segama.
Krüpteeri oma andmeid
Krüpteerimist on vaja turvalisuse tagamiseks ning krüpteerida võiks nii olulisi isikuandmeid kui kõike muud, mida pead tähtsaks. Krüpteerima peaks sealhulgas sensitiivseid andmeid e-kirjavahetuses, lihtsaim ja kättesaadavaim viis selleks on kasutada ID-kaarti.
Hari ennast
Palju harivat infot küberturvalisusest leiab ka eestikeelsena. Näiteks on head infoallikad riigi infosüsteemi ameti blogi ja andmekaitse inspektsiooni koduleht. Igapäevaseid uudiseid edastavad portaalidki kajastavad küberhügieeniga seonduvat ning aitavad kiirelt muutuva teemaga kursis olla.

Iga päev toimub miljoneid küberrünnakuid. Kokkuvõttes on oluline saada aru riskidest ning mõelda, mis võivad olla tagajärjed ning mida saame ise ette võtta nende maandamiseks.

# data[].attributes.attachment_link.title
TTÜ teadlane: 10 käsku küberohu ennetuseks

# data[].attributes.attachment_link.description
Tallinna tehnikaülikooli küberjulgeoleku nooremteadur Tiia Sõmer reastas küberturvalisuse kümme käsku, mis aitavad end pahatahtlike huviliste eest kaitsta. "Kübermaailm, milles elame ja töötame, on pidevas muutumises. Meie tegevus on väga suures sõltuvuses infotehnoloogiast ning igapäevane küberhügieen on sama oluline kui lihtsalt hügieen - oluline on probleeme ennetada," selgitas Sõmer.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jaga Facebookis Saada e-kirjaga

Kõik me oleme kuulnud kulunud nalju e-posti aadressidest kujul Tibuke79@hot.ee, mida inimesed kasutavad ka tööle kandideerides, halvemal juhul on seda tüüpi aadress mõne väikefirma kontaktiks. See pole professionaalne. Siin on mõned soovitused, kuidas omale soliidne, ärile sobiv e-posti aadress luua.

E-posti aadress peab olema selge ja loogiline

Nimed ja numbrid tekitavad segadust ja neid on raske meelde jätta. Loo oma firmas kindel süsteem - näiteks eesnimi@firmanimi.ee on hea väikefirmale, kus on väga vähe töötajaid. Keskmisele ettevõttele võib aga see nimekuju peagi tähendada probleemi, kui tööle tulevad mitu sama eesnimega inimest. Samuti on keeruline siis, kui selle eesnimega inimene lahkub töölt - nimi on justkui hõivatud mingiks ajaks, aga tegelikult sellenimelist enam firmas ei tööta.

Alati aitab sellistest probleemidest välja nimekuju eesnimi.perekonnanimi@firmanimi.ee. Muidugi võib ka siis nimekaime tööle tulla, kuid selle vastu polegi väga head lahendust. Samanimelisi võib siis juba nummerdada.

Väldi teenusepakkujaga seotud aadresse

Kui kasutad firma e-posti aadressidena mõnesid teenusepakkujaga seotud aadresse (näiteks @comcast.net, @Yahoo.com, @neti.ee), siis esiteks, kui tegemist on tasuta teenusega, mõjub see ebausaldusväärselt ja teiseks - sel juhul oled ka edaspidi seotud sama teenusepakkujaga ning ei saa oma e-posti aadresse teise teenusepakkuja juurde viia. Õigem lahendus on oma domeen.

Oma domeen

Iga äri peaks looma omale unikaalse domeeni ja siduma ka e-posti aadressid selle domeeniga. Kuidas igaüks neid e-posti aadresside kujusid edaspidi organiseerib, on juba iseküsimus. Kuid oma domeen aitab liikuda oma veebi ja e-postiga ühe teenusepakkuja juurest teise juurde, samuti saab oma domeeni siduda näiteks Office 365 pilveteenusega või kasutada kõikvõimalikke ümbersuunamisteenuseid. Kõik on võimalik, oma domeen on alati selle omaniku täieliku kontrolli all.

Veel nimekujusid

Ehkki nimekujud eesnimi@firmanimi.ee ja eenimi.perekonnanimi@firmanimi.ee on Eestis kõige levinumad ning samuti ka mujal maailmas, kasutatakse teisigi nimekujusid. Kui peaks olema mõni hea põhjus üldisest trendist eristuda, võib kasutada ka nimekuju EesnimiP@firmanimi.ee, kus kasutatakse eesnime ja sellele järgnevat perekonnanime esitähte (P). See aitab väikefirmal näiteks vähendada sama eesnimega töötajatega tekkivaid probleeme.

Mõnedes saksakeelsetes riikides on levinud ka perekonnanimi pluss eesnime esitäht - jätab ametliku mulje, kuid tekitab samas ka kõhklusi tekitava anonüümsuse, kuna täisnime pole kliendi jaoks e-posti aadressis näha.

Mõnikord kasutatakse ka nimekuju EesnimiPerekonnanimi@firmanimi.ee, kuid välisklientidega suheldes võib selline nimekuju tekitada pisikest segadust, kuna eestikeelsed nimed pole selgelt punktiga eristatud ja välismaalased ei pruugi aru saada, kust algab perekonnanimi ja kus lõpeb eesnimi.

Kasuta ka üldisi e-posti aadresse

Inimesed ikka vahetuvad, seda juhtub nii suuremates kui väiksemates firmades. Selleks, et kiri jõuaks alati õige inimeseni, kasuta lisaks personaalsetele e-posti aadressidele ka ametipõhiseid ja üldaadresse.

Pea alati on igas firmas olemas üldaadress info@firmanimi.ee. See postkast saab tõenäoliselt ka kõige suurema spämmikoormuse, sest lugematud rämpspostitajad proovivad domeeninimekirjadest kindlasti just info@ aadressikuju.

Kuid vajalikud on ka osakonna- ja tegevusvaldkonna-põhised aadressid. Nii võiks luua edasisuunatavad aadressid myyk või muuk, mis jõuavad kõigi müügiinimesteni, ostujuht@firmanimi.ee aga on hea ametipõhine aadress, mis suunab alati hetkel tööl olevale ostujuhile, samuti võib firma osakondadele või filiaalidele luua eraldi aadressid, et kohalikud kliendid saaksid oma inimestega ühenduse: Tartu@firmanimi.ee, Stockholm@firmanimi.ee jne.

Lisa oma nimi

Ärilise e-postiga kaasneb alati ka täisnimi. Lisa see oma veebipõhises e-posti keskkonnas või e-posti programmis, et väljasaadetavad kirjad oleksid alati varustatud nimega. Iga lahendusega on see erinev, kuid tavaliselt kuskil profiili seadetes on personaliseerimise võimalus olemas. Selle abil saavad teised sind väga lihtsalt oma andmebaasidesse lisada - kasvõi mobiilikontaktidesse saab nii ühe liigutusega numbri, e-posti aadressi ja täisnime korraga.

Soovid professionaalset e-posti aadressi?
Proovi e-posti teenust 3 kuud tasuta. Alusta siit või tutvu teenusega.
Artikkel ilmus algselt Veebimajutuse blogis.

Samal teemal

# data[].attributes.attachment_link.title
Veebimajutuse blogi: ära ole amatöör - vali endale professionaalne e-posti aadress!

# data[].attributes.attachment_link.description
Kõik me oleme kuulnud kulunud nalju e-posti aadressidest kujul Tibuke79@hot.ee, mida inimesed kasutavad ka tööle kandideerides, halvemal juhul on seda tüüpi aadress mõne väikefirma kontaktiks. See pole professionaalne. Siin on mõned soovitused, kuidas omale soliidne, ärile sobiv e-posti aadress luua.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Samamoodi nagu me hoiame korras oma kodu ja selle ümbrust, tuleks aeg-ajalt üle vaadata ja digitaalsest prügist puhtaks teha ka oma nutiseadmed. Ühendades regulaarse puhastuse mõtestatud andmete paigutusega, muudad oma seadmed kiiremaks ning neis leiduvad asjad kiiremini leitavaks. Nii väheneb stress, võidad ajas ning sinu seadmed on alati tipp-topp seisukorras.

Kustuta telefonist kasutud rakendused

Väga paljude inimeste telefonidesse koguneb aja jooksul suurel hulgal erinevaid rakendusi. Näiteks on võib-olla proovitud ja mõnda aega mängitud ühte või teist mängu, kasutatud mingit teenust, proovitud erinevaid äppe navigeerimiseks, testitud, milline ilmateade on kõige parem jne, jne. Nii kasvabki aja jooksul telefoni installeeritud rakenduste arv üha suuremaks ja pilt ekraanil muutub aina kirjumaks.

Seega oleks mõistlik võtta hetk ja kõik nutiseadmesse paigaldatud rakendused mõttega üle vaadata ja sellised, mille olemasolu vajalikkus kahtluse alla satub, lihtsalt eemaldada. On üsna kindel, et kuigi paljud paigaldatud rakendustest leiavad pidevat ja aktiivset kasutust, leidub kindlasti ka hulk selliseid, mida viimati käivitati mitu kuud tagasi. Nii tulebki lihtsalt süda kõvaks teha ja mittevajalikud kustutada. Esiteks korrastub selle tegevuse tulemusena mõnevõrra ekraanil valitsev segadus, teiseks vabaneb ruum telefoni mälust ning kolmandaks väheneb ka taustal toimuvate operatsioonide hulk, sest paljud rakendused töötavad pidevalt ka ilma kasutaja abita. Nimelt toimub taustal pidevalt erinevate uuenduste kontroll, asukoha määramine jms.

Valiku osas, mida kustutada või alles jätta, on abiks ka seadmete tootjad ise. Näiteks Apple on iOS-i tarkvarasse lisanud ScreenTime'i nimelise rakenduse, kust saab vaadata, milliseid äppe rohkem kasutatakse, ning sarnane Digital Wellbeingi nime kandev rakendus leidub ka kõige uuemates (Android 9) telefonides.

Ülejäänud Android-telefonides saab seda infot reeglina samuti vaadata, aga kust täpselt, see sõltub juba tootjast ja telefonist.

Struktureeri nutiseadmesse paigaldatud rakendused

Kui kasutud äpid on seadmest kustutatud, võiks järgmise sammuna alles jäänud omakorda kindla struktuuri või loogika järgi ümber paigutada. Enamik telefone lubab õnneks rakendusi nii kaustadesse koondada kui ka nende asukohta muuta. Seega võiks näiteks sarnastele rakendustele tekitada omaette kaustad. Nii võib näiteks kõik Google'i äpid ühte kausta kokku tõsta. Ehk kausta nimega Google saab panna: Drive'i, Photos ja Chrome'i rakendused, aga ka Play-raamatud, -mängud, -muusika ja filmid.

Sama võivad katsetada iPhone'i omanikud sarnaste "i" algusega rakendustega. Kaustade osas teeb üldpildi märkimisväärselt puhtamaks ka telefoni tootja poolt kaasa tulevate rakenduste kokku tõstmine. Ehk siis näiteks Samsungi omanikud saavad sinna paigutada kõik Samsungi loodud äpid, nagu näiteks Samsung Notes, Samsung Themes, Samsung Members jne.

Veel võib soovi korral kokku tõsta näiteks kõik suhtlemisega seotud äpid nagu Whatsapp, Viber ja Skype või siis nii-öelda asjaajamiseks vajalikud, nagu pangad, elekter, Smart-ID jne. Nii on sarnased rakendused kindla loogika järgi koos ning nende leidmine, eriti kui mingit rakendust läheb vaja harva, lihtsam. Tuleb vaid mõelda sellele, mis teemaga rakendus seotud on ning avada vastav kaust. Loomulikult ei pea kõiki rakendusi vägisi kausta panema, eriti kui neid kasutatakse väga tihti.

Kustuta mittevajalikud pildid ja videod

Sõltuvalt kasutajast ja sellest, kas talle meeldib telefoniga pildistada või mitte, võib nutiseadmes olla kas mõni või siis mõni tuhat pilti. Paraku kipub reaalsem olema viimane variant, kuna sageli tehakse ühest situatsioonist mitmeid pilte, et tulemus ikka kindlasti hea saaks. Samuti teevad paljud kiireid klõpse mingite asjade meelde jätmiseks ja nii kogunebki telefoni pilte iga päevaga üha rohkem ja rohkem, nii et lõpuks on sealt sobiva leidmine paras peavalu. Õnneks on viimasel ajal paranenud telefonide võime pilte nägude, asukoha jms järgi automaatselt sorteerida, kuid sellegipoolest tuleks telefonis olevad pildid regulaarselt üle vaadata ning topelt ja mittevajalikud neist kustutada. Mitme sarnase pildi korral ei ole muud kui parim välja valida ning ülejäänud kustutada. Sama kehtib ka nn kiiretele klõpsudele. Tõenäoliselt ei ole mitu kuud hiljem enam vana veenäidu pilti vms vaja.

Kasuta pilve

Lisaks nutiseadmes olevate piltide korrastamisele tasub neid alati dubleerida ka mõnes pilverakenduses. Nii on olulised pildid esiteks alles ka telefoni kadumise või katkimineku korral, aga teisalt saab pilte pilves hoides kokku hoida ka nutiseadme mälumahtu. Milliseid pilvi selleks kasutada, saab lugeda siit ning konkreetselt fotode varundamiseks mõeldud piiramatu mahuga Google'i teenusest siit.

Mõtle turvalisuse peale

Väga oluline on mõelda ka selle peale, et nutiseade oleks turvatud ja seal olevad andmed kaitstud. Seega tuleks kindlasti aktiveerida mingit sorti ekraanilukk.

Milliseid viise selleks leidub ning kui turvalised need on, sellest saab täpsemalt lugeda siit.

Lülita sisse asukoha otsimine

Turvalisuse aspektist on lisaks ekraani lukustamisele vähemalt sama oluline ka võimalus nutiseadmeid distantsilt otsida või lukustada, aga vajadusel ka neis olevate andmete kustutamine.

Juhul kui tegemist on Apple'i telefoniga, saab selle asukohta määrata Find my phone funktsiooni abil. Nagu sellistel juhtudel tavaks, tuleb vastav võimalus eelnevalt positsioneeritavas seadmes aktiveerida.

Sellekohase valiku leiab, kui menüüs liikuda Settings, Apple ID ning iCloud. Sisse tuleks lülitada valik Find my phone.

Kui see tehtud, saab edaspidi telefoni veebilehe icloud.com abil positsioneerida. Loomulikult on tegevuse jaoks tarvis teada otsitavas seadmes kasutatavat Apple ID-d ja parooli, samas aga saab pärast nende sisestamist teha ka muud peale lihtsa asukoha-määramise. Näiteks pakutakse võimalust telefon sootuks lukustada või siis hoopis helisema panna. Seega saab nii lihtsa vaevaga telefoni asukoha määrata. Sama saad teha ka teisest iPhone'i seadmest. Selleks on rakenduste poes Find my iPhone nimeline äpp, mis pärast paigaldamist küsib samuti otsitava seadme Apple ID-d ning parooli ja pakub seejärel põhimõtteliselt eelkirjeldatud veebilehel olnud võimalusi.

Kuidas neid toiminguid Androidi telefoniga teha, saab lugeda siit.

Aadressiraamat korda

Nii-öelda "tavaliste" mobiiltelefonide kasutamisel salvestati kontaktid kas SIM-kaardile või siis parematel seadmetel selle mällu. See tähendas ühelt poolt seda, et talletatavate kirjete arv oli piiratud, kuid teiselt poolt oli kontaktide osa suhteliselt kontrollitud ja korras. Nutitelefonide levimisega aga oleme olukorras, kus kontakte salvestatakse lisaks SIM-kaardile ja seadmele ka erinevatesse pilvedesse ning selle tulemuseks on kontaktiraamatus valitsev segadus. Osa nimesid on kirjas mitu korda, teistel on ainult e-posti aadress jne. Õnneks on võimalik seda olukorda parandada ning valida, milliseid kontakte kuvatakse ning korduvad omavahel ühendada. Kuigi täpne seadistus erineb mõneti seadmeti, tuleks Androidi kasutajatel leida kontaktiraamatus seadete või kontaktide haldamise osa ning sealt omakorda "Ühenda kontaktid". Seejärel saab kontaktisätete alt seadmele öelda, milliseid kontakte kuvada, eeldatavasti on seal eelvalikuna "Kõik" ning seetõttu ongi näidatud hulk erinevaid kirjeid. Valides selles menüüs ühe või teise pilve, võib pilt hoopis selgemaks muutuda. Sarnaseid võimalusi pakub oma kasutajatele ka Apple. Kontaktide ühendamiseks tuleb leida valik Merge ning samuti saab määrata ka seda, milliseid kontakte kuvada.

Puhasta oma telefon ka väljastpoolt

Kuna nutiseadmed on pidevalt kasutuses, määrduvad nad aja jooksul paratamatult. Seda seetõttu, et nii kätelt, põskedelt kui ka taskutest, aga ka kottidest, laudadelt ja igalt poolt mujalt jääb midagi alati ka telefoni külge. Seega peaks nii esteetika kui ka tervislikkuse aspekti silmas pidades oma telefoni regulaarselt puhastama.

Ekraani näpujälgedest puhastamiseks võiks kasutada pehmet mikrokiududest lappi. Samas ei tohiks ära unustada ka korpust ning ka see mustusest puhtaks teha. Tavaliselt piisab ka korpuse jaoks kergelt niisutatud lapikesest, kuid selleks võib kasutada spetsiaalseid puhastuslapikesi, alkoholi või puhastusvahendiga immutatud lappi.

Kindlasti kanna või pihusta vahendit enne lapile, mitte otse telefonile.

Kui telefonil on ümbris, siis eemalda see ja pühi ära sinna alla kogunenud sodi. Vajadusel kasuta pehmet õrnalt niisutatud lappi. Puhasta ka ümbris ise.

Kui kasutusel on kaitseklaas ning see on viga saanud, siis asenda see uuega.

Mina kirjutan peamiselt nutitelefonidest ja nendega seonduvast (rakendused, hooldamine). Samuti annan ülevaateid arvutitest ja nende lisaseadmetest - kuidas oma seadmete eest hoolitseda ja mismoodi valikut teha.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nipid: nutiseadmed tipp-topp seisukorda - Digitark

# data[].attributes.attachment_link.description
Samamoodi nagu me hoiame korras oma kodu ja selle ümbrust, tuleks aeg-ajalt üle vaadata ja digitaalsest prügist puhtaks teha ka oma nutiseadmed. Ühendades regulaarse puhastuse mõtestatud andmete paigutusega, muudad oma seadmed kiiremaks ning neis leiduvad asjad kiiremini leitavaks. Nii väheneb stress, võidad ajas ning sinu seadmed on alati tipp-topp seisukorras.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Toome selle teema lähemale näitega päriselust. Inimene sõitis Tallinnas ja tegi peatuse ühe kaubanduskeskuse kõrval asuvas bensiinijaamas. Kümme minutit hiljem nägi oma telefonis artikli kõrval selle kaubanduskeskuse reklaami. Tema telefonis ei olnud sisse lülitatud GPS, seega kas selle reklaami nägemine oli juhuslik või mitte? Tõenäoliselt mitte.
Kuidas see juhtus?
Põhjus oli ilmselt selles, et telefonis sisse lülitatud andmeside positsioneeris ka inimese asukoha ning edastas selle info telefonis olnud rakendusele, mis omakorda valis kohe välja reklaami, mis sellele inimesele selles kohas võinuks huvi pakkuda.

Täpselt sama moodi annab infot edasi näiteks Facebook teie sõbraga peetud privaatvestluse kaudu. Rakendus analüüsib teie teksti ning hakkab selle põhjal tegema soovitusi ja teist n-ö profiili joonistama. See võib aga juba oluliselt meie privaatsust riivata, sest kas kõik see, mida kaks inimest omavahel räägivad peab ikka olema mõnele ettevõttele andmetena kättesaadav?

Eraldi küsimus on, kas meie kohta võib infot välja lugeda ka meie telefonikõnedest. Tehnikaportaali Geenius vastutav väljaandja Henrik Roonemaa avas seda teemat "Terevisioonis" ning tõi välja, et kui eelkirjeldatud jälgimise puhul on tõestatud, et see tõesti nii on, siis telefonikõnede kuulamist ja analüüsimist ei ole praeguseks keegi tõestanud ega ka ükski teenuspakkuja kinnitanud. "Kuulamine on paranoia, sest keegi ei ole veel praeguseks tõestanud, et see äpp tegi mikrofoni lahti ja muudkui kuulas," sedastas Roonemaa.

Samas küsivad paljud mängud ja mobiilirakendused paigaldamisel luba mikrofoni kasutamiseks ning tehniliselt ei oleks pealtkuulamine ka võimatu.

Tuleme tagasi aga asukohapõhise jälgimise juurde. Roonemaa märkis selle peale: "Asukohajälgimine on äri. Telefon teab iga hetk väga täpselt, kus sa asud." Telefon oskab selle põhjal võtta asukohapõhise ilmaprognoosi ja anda sellepõhiselt soovitusi. Need äpid müüvad tihtipeale neid andmeid. USAs oli hiljaaegu skandaal, et ka mobiilioperaatorid müüsid neid andmeid.

Neid andmeid ei müüda isikustatult, küll aga on võimalik piisavalt paljude andmete ja andmebaaside kokkupanekul võimalik inimese profiil luua küll ning viia need andmed kokku konkreetse inimesega. Ja see toob juba kaasa olulise privaatsuse rikkumise. "Ülilihtne on teha nendest anonüümsetest täppidest inimesed tagasi," ütles Roonemaa.
Anonüümsetest täppidest päris inimesteks
Mistahes mobiilirakendus, mis teie asukohale ligipääsu küsib, kogub teie kohta ka andmeid ning kasutab seda omakorda raha teenimise eesmärgil ehk müüb teie andmeid edasi.

Võib küsida, kuidas see siis privaatsust rikub? Roonemaa tõi näite, eelmise aasta juhtumitest, kus ka näiteks New York Timesi artiklis toodi välja inimeste jälgimine New Yorkis.

Täpikesed, mis tähistasid inimeste taskus olevaid mobiiltelefone, sibasid ringi mööda Manhattanit. Kuigi keeruline polnud jõuda ühe suvalise täpikese taga peituva inmeseni, kes osutus algkooli õpetajaks. Tema puhul saadi teada, kuidas ta käis perenõustamiskeskuses, endise poiss-sõbra juures, kus ta poleks tegelikult enda jutu järgi nii väga pidanudki käima jne. See tähendab, et tegelikult jõuti pelgalt mobiiliandmete põhjal inimese eraellu väga privaatse infoni.

Millises vormis meie digikäitumist veel ära kasutatakse ning milline lugu on rääkida Henrik Roonemaal iseenda näitel, seda soovitame vaadata alljärgnevast videost:

Toimetaja: Marju Himma

# data[].attributes.attachment_link.title
Kas nutitelefon kuulab pealt ja kasutab meie andmeid privaatsuse rikkumiseni?

# data[].attributes.attachment_link.description
Facebooki puhul on ammu kerkinud kahtlus, et seal peetud vestlusi, kirjutatud postitusi ning kommentaare kasutatakse meile reklaami müümiseks. Mõni inimene ei näe selles probleemi, kui tema veebikäitumise põhjal talle personaalsemat reklaami tehakse. Samas võib taoline tegevus tugevalt rikkuda meie privaatsust.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Digitaalne prügi on miski, mis koguneb meie arvutitesse märkamatult aga kindlalt. Aja jooksul sigineb masinatesse erinevaid kasutuid programme, dokumente ning palju muud mittevajalikku. Selle tulemusena aga muutub arvuti kasutamine tülikamaks ning ka vajalike asjade leidmine ei suju nii nobedalt kui võiks. Seega on oluline aeg-ajalt oma arvuti kriitilise pilguga üle vaadata ning sealt mittevajalik eemaldada. Veelgi parem aga on ennast teadlikult jälgida ning asjad jooksvalt kontrolli all hoida.
SEB pani Digitaalse koristuspäeva jaoks kokku ka hea ülevaatliku infograafiku:
Puhasta Desktop

Suur hulk arvutikasutajaid armastab dokumente, kaustu ja üksikuid faile hoida arvuti töölaual ehk Desktopil. Nii koguneb sinna aina rohkem ja rohkem erinevaid ikoone ja nende hulgast millegi üles leidmine muutub aina keerukamaks ja aeganõudvamaks. Lisaks tekitab tegelikult stressi ka kõigest ülekoormatud töölaua vaatamine, kuna see tekitab alateadvusesse mulje segadusest ja suurest tööhulgast. Seega tuleks esiteks ülekoormatud töölaud sinna kogunenud asjadest puhastada. Mittevajalikud failid saab kustutada ning vajalikud vastavatesse kataloogidesse ära paigutada. Selleks võiks näiteks Documents kataloogi tekitada kaustad selgete nimedega, mis eristaks seal olevat sisu. Faile võib grupeerida nii kuupäevade, teemade või mille iganes muu järgi, peaasi, et kasutaja ise teaks ja aru saaks. Järgmise asjana on väga oluline nii-öelda üleminekuperiood vastu pidada, ehk ennast harjutada asju kohe oma õigesse kohta panema ning loobuma mõtteviisist, et las olla praegu Desktopil, küll ma pärast õigesse kohta tõstan. Nii käitudes saab üsna kiirelt selgeks ka see, millised esialgu loodud kaustad toimivad ning milliste struktuuri või nimetusi tuleks muuta. Kokkuvõtvalt peaks kaustade puud ja nimed olema loogilised ja kasutajale kergesti hoomatavad.

Vaata üle Downloads kaustas ning tühjenda prügikast

Vaikimisi salvestatakse kõik allalaetavad failid arvutites Downloads nimelisse kataloogi. Isegi näiteks postkasti saabuvaid arveid vaadates toimub taustal sageli nende alla laadimine ning sinna samasse kataloogi panemine. Sama kehtib ka piltide, dokumentide ja muude failide kohta ning kui mõnda pilti või arvet mitu korda avada, võib juhtuda, et sama faili salvestatakse sinna kausta korduvalt. Seega tuleks hetkeks mõelda, kas parasjagu kasutatav fail peaks alles jääma, kui jah, siis kuhu. Nii saab vajalikud asjad kohe õigesse kohta ära panna ning hiljem sealt kiirelt leida. Kui aga selgub, et faili pole vaja arvutis säilitada, võiks selle kohe ka kustutada. Kohe seetõttu, et lastes asjadel Downloads kausta koguneda, võtab pärast nende kustutamine sealt oma aja, sest enamik kasutajaid ei julge lihtsalt külma kõhuga kõike ära kustutada, vaid hakkab faile taas üle vaatama ja see võtab jälle oma aja. Seega tuleks jooksvalt Downloads kaustal silma peal hoida ning seal olevad asjad ka õigesse kohta paigutada või siis kustutada.

Aeg-ajalt on kasulik üle vaadata ka arvuti prügikast. Nimelt kustutavad paljud kasutajad mittevajalikud failid küll arvutist justkui kenasti ära, kuid teadupärast tähendab kustutamine siiski nende prügikasti tõstmist. Nii on failid tegelikult arvutis alles ning võtavad ka kõvakettal oma ruumi. Seega tuleks ka prügikasti vahepeal tühjendada, ehk failid lõplikult kustutada.

Kasuta pilvi

Nii andmete kindla säilitamise, igal ajal ja erinevatest seadmetest ligipääsetavuse, kui ka ruumi kokkuhoiu huvides, on mõistlik kasutada pilveteenuseid. Selleks pakuvad üle maailma tuntud tehnoloogiaettevõtted erinevaid variante ning kasutajal jääb vaid parim välja valida. Lühidalt pakuvad nii Google Drive, Microsoft Onedrive kui ka Dropbox võimalust oma arvuti pilvega ära siduda nii, et arvutisse tekib täiendav kaust, mille sisu on sünkroniseeritud pilvega.

Ehk kõik, mis sinna pannakse, laetakse üles pilve. Kes soovib, võib teenuseid muidugi kasutada ka veebipõhiselt ning faile sinna ise tõsta, kuid see ei ole mugavuse vaatevinklist parim lahendus. Täpsemalt saab pilveteenuste erisuste kohta lugeda siit.

Tee varukoopiad

Varukoopiad on asjad millele mõeldakse paraku ikka alles siis kui on pisut hilja, ehk hetkel kui arvuti kõvaketas oma töö ootamatut lõpetas või seade ise näiteks vargapoisi saagiks langes. Seetõttu kuulubki arvuti tavapärase kasutamise juurde ka varukoopiate tegemine. Ka siin on mitmeid variante ning see, millist eelistada, sõltub suuresti kasutajast. Väga lihtne on toetuda eelpool mainitud pilveteenusele ning olulisemad asjad seal dubleerida. Nii läheb halvemal juhul kaotsi küll osa faile, kuid need kõige tähtsamad on alles. Olgu nendeks siis pildid, olulised aruanded või muud taolist.

Teiseks sarnaseks variandiks on välise kõvaketta või mälupulga kasutamine. Ka sinna saab tõsta aeg-ajalt selle info, mille säilitamist kasutaja oluliseks peab ning seega ennast ootamatuste vastu kindlustada.

Varukoopiate ehk Backupi tegemise lihtsustamiseks aga on ka arvutis endas olemas vastav funktsionaalsus. Selle nimi on Windows backup (leitav Settings - Update and Security - Backup). Nimetatud programm teeb peale esmast seadistamist kasutaja eest suurema osa tööst ära ning viimase hooleks jääb vaid aeg-ajalt varukoopia tegemine käivitada, kuigi ka selle saab automatiseerida. Esmase seadistamise käigus tuleb siin vaid öelda, kuhu varukoopiad tehakse (näiteks väline kõvaketas), valida andmed millest koopia tehakse ning seejärel arvutatakse varukoopia suurus ning vaba ruumi olemasolul käivitubki andmete varundamise protsess. Nagu eeldada võib, võtab kõige kauem aega esimene kord, kuna järgmiste käivitustega kontrollitakse vaid, kas midagi on muutunud ja uuendatakse ainult see osa andmetest, mis vaja.

Vaata üle oma arvutis olevad programmid ning kustuta mittevajalikud

Arvutit kasutades kipub sinna aja jooksul lisanduma ka erinevaid programme. Näiteks tuleb neid kaasa erinevate allalaadimistega (tasuta lisad), siis jälle proovitakse korraks mingit programmi aga hiljem seda kasutama ei hakata. Veel lisandub programme sageli siis kui arvutiga ühendatakse mingi seade, mis lisaks driveritele pakub installeerimiseks ka mitut erinevat programmi, see on väga levinud näiteks printerite puhul. Nii ongi ühel hetkel masinasse kogunenud üleliigseid programme, mis on tegelikkuses mittevajalikud või mida kasutati viimati väga ammu. Kokkuvõttes aga võtab suurem hulk programme suuremas koguses ruumi ning kuna mitmed neist ei seisa mitte niisama, vaid taustal ka käivituvad, siis muutub aeglasemaks ka arvuti. Selliste mittevajalike programmide eemaldamiseks tuleb näiteks Windows 10 puhul leida valik "Settings", sealt "Apps" ning kuvatud nimekirjas mittevajalikud "Uninstall" nupu abil eemaldada.

Turvalisus

Kuigi turvalisus on IT maailmas väga lai mõiste ja hõlmab mitmeid teemasid alates andmete hoidmisest ja kaitsest kuni arvutivõrkude turvalisuse tagamise ja palju muuni, on selles vallas paljudel kasutajatel tegemata isegi kõige esimese ja lihtsam samm. See on arvutile parooli lisamine. Ilma kaitsva paroolita on iga arvuti sisse lülitades avatud ning seega on koheselt kättesaadav ka kogu selle sisu. Sama kehtib olukordades, kus masina juurest on vaja hetkeks lahkuda. Kuna arvuti välja- ja sisselülitamine võtab paratamatult aega ning selleks tuleks ka kõik pooleliolevad asjad sulgeda, ei hakka keegi seda reeglina tegema. Samas aga ei pruugi arvutist eemal olles seal olev võõraste pilkude eest piisavalt kaitstud olla. Seega tulekski igal kasutajal oma arvutile mingisugunegi parool määrata, et seadmes olevat infot mingilgi määral kaitsta. Seda saab teha seadete menüüst, konto sätete alt (Settings, Accounts, Sign-in options). Peale parooli määramist küsitakse arvuti käivitamisel ja Windowsi kontosse logimisel nüüd alati parooli. Sama kehtib konto lukustamisel, ehk juhul kui korraks lahkudes vajutada ctr + alt + delete ja valida Lock. Kuna paljudel uuematel sülearvutitel on olemas ka sõrmejäljelugeja, saab viimase selles vaates samuti edukalt tööle rakendada. Nii ei pea parooli sisse tippima, vaid arvuti avaneb sõrmejälje abil.

Ärikasutajad või need, kelle arvuti kasutab Windows Pro-d saavad minna ühe sammu kaugemale ja kasutusele võtta ka Bitlockeri, ehk kõvaketta krüpteerimise. See tarkvara krüpteerib kõvakettal oleva info ja muudab selle ilma vastavat parooli teadmata kättesaamatuks. Küll aga tasub siin teada, et Bitlocker ei kaitse juba töötavat arvutit, vaid parooli küsitakse ainult selle käivitamisel. Seega on tarkvara mõeldud pigem arvutis olevate andmete kaitseks juhtudel kui masin satub kogu täiega võõrastesse kätesse, näiteks varastatakse. Bitlockeri saab aktiveerida Control Panel all olevast menüüst "Bitlocker Drive Encryption". Seadistamise käigus peab kasutaja looma ja sisestama parooli ning peale aktiveerimist küsitakse iga kord arvuti käivitamisel enne Windowsi laadimist kõigepealt Bitlockeri parooli. Alles siis kui see on sisestatud, alustatakse Windowsi laadimist ehk arvuti reaalset käivitamist.

Küpsised

Internetis ringi surfates salvestavad veebilehitsejad ehk brauserid vahemällu pea igalt lehelt mingisugust infot. Neid nimetatakse eesti keeles küpsisteks (inglise keeles cookies). See teave aitab idee poolest kasutaja elu mugavamaks teha, kuna salvestatud sirvimisandmed muudavad lehe järgmist laadimist kiiremaks. Aja jooksul koguneb seda infot aga päris palju ja mõnikord hakkavad salvestatud küpsised kasutajale hoopis vastu töötama. Seega kui teatud veebilehed ei lae ennast korralikult või näevad kummalised välja, võib aidata küpsiste kustutamine. Populaarse Chrome brauseriga käib see nii:

Avage oma arvutis Chrome;

Klõpsake paremas ülaosas valikul Rohkem;

Klõpsake valikul Rohkem tööriistu ja seejärel Sirvimisandmete kustutamine;

Valige ülaosas ajavahemik. Kõige kustutamiseks teha valik Alates algusest;

Märkige ruudud valikute „Küpsisefailid ja muud saidiandmed" ning „Vahemällu salvestatud kujutised ja failid" kõrval;

Klõpsake käsul Kustuta andmed.

Pärast vahemälu tühjendamist ja küpsisefailide kustutamist tuleb uuesti sisse logida neile lehtedele, kuhu kasutaja oli sisse loginud ning mõned leheküljed võivad esialgu näida aeglasemad, kuna nende sisu (nt. kujutised) tuleb uuesti laadida.

Sulge kasutud kontod ja loobu reklaamist

Üheks omamoodi digitaalseks taagaks on ka erinevatesse veebikeskkondadesse loodud kontod. Näiteks omab pea iga internetti kasutav inimene mitut e-posti aadressi. Jah, üks neist on võib-olla töö oma ning teine näiteks gmail, et isiklikke asju ajada, kuid tavaliselt lisandub nendele veel paar väga vähe kasutust saavat, kuid toimivat postkasti. Neisse logitakse heal juhul sisse paar korda aastas ja nii nad seisavad. Seega on ehk mõistlik mõni neist lõplikult sulgeda. Olgugi, et igal postkastil pisut erinev, saab kustutamise ette võtta leides konto seaded ja sealt alt omakorda konto sulgemise valiku. Lisaks postkastidele, võib aga alles olla ka liikmelisus mõnes foorumis, veebikeskkonnas või mujal, kus omal ajal aktiivselt tegutsetud, kuid mis nüüd on unustusehõlma vajunud. Ka need kohad võiks üle vaadata ja oma kontod seal sulgeda.

Kui aga kasutatavasse postkasti tuleb erinevat reklaami ja pakkumisi ja seda sinna kindlasti tuleb, võib ka neid kirju läbilugemise, ignoreerimise või kustutamise asemel vähendada. Selleks on enamiku reklaamide juures peenes kirjas sõna "unsubscribe" või "loobu tellimusest". Seda klikates saab kirja saatjale teada anda, et sellised pakkumised ei ole tulevikus oodatud.

Puhasta seade füüsilisest mustusest

Olles igapäevaselt töös, määrduvad arvutid kahjuks ka erineva mustusega nii seest kui väljast. Seestpoolt siis peamiselt tolmuga ning väljast sõrmejälgede, tolmu ja kes teab millega veel. Kuigi sisemist mustust kasutaja ei näe ning igat ühte ei häiri ka väline kultuurikiht, mis aja jooksul masinale tekib, tuleks arvutiteid siiski regulaarselt puhastada. See tagab esiteks kenama välimuse aga lisaks sellele töötavad puhtad seadmed tõhusamalt ning neil leidub vähem baktereid.

Korpuse ja klaviatuuri saab üldiselt puhtaks pehme ning õrnalt niisutatud mikrofiiber lapiga. Suurema mustuse korral võib vee asemel kasutada ka alkoholi või spetsiaalseid puhastusvahendeid. Meeles tuleks aga pidada, et kasutades puhastusvahendeid, tuleks seda kindlasti pihustada mitte arvutile vaid lapile ning seejärel pühkida. Ekraani puhastamisse aga tuleks suhtuda hoolsamalt ning teha seda hellalt, kuna ekraanid on iseenesest tundlikumad ning tundlikumad vajutuste suhtes ja vastuvõtlikumad kriimudele. Juhul kui ekraanile on kantud veel mingit sorti peegeldumisvastane kiht, tuleb olla eriti hoolas, kuna kanged puhastusvahendid võivad edukalt maha võtta või plekiliseks muuta ka selle kihi. Kuigi sisemuse tõeliseks puhastamiseks ja tolmu eemaldamiseks on kõige õigem pöörduda spetsialistide poole, saab pisut ka ise ära teha. Ka siin on oluline seadmele läheneda õrnalt ning püüda sellest lahtine tolm suruõhuga välja puhuda. Tolmuimejat ei ole väga hea kasutada, kuna see on liiga suur ja võib tekitada ka staatilist elektrit. Igasuguse puhastamise juures tuleks aga meeles pidada, et arvuti peaks olema sel ajal välja lülitatud.

Mina kirjutan peamiselt nutitelefonidest ja nendega seonduvast (rakendused, hooldamine). Samuti annan ülevaateid arvutitest ja nende lisaseadmetest - kuidas oma seadmete eest hoolitseda ja mismoodi valikut teha.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nõuanded arvuti korrastamiseks - Digitark

# data[].attributes.attachment_link.description
Digitaalne prügi on miski, mis koguneb meie arvutitesse märkamatult aga kindlalt. Aja jooksul sigineb masinatesse erinevaid kasutuid programme, dokumente ning palju muud mittevajalikku. Selle tulemusena aga muutub arvuti kasutamine tülikamaks ning ka vajalike asjade leidmine ei suju nii nobedalt kui võiks. Seega on oluline aeg-ajalt oma arvuti kriitilise pilguga üle vaadata ning sealt mittevajalik eemaldada....

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sellel aastal toimub turvalise interneti päev 8. veebruaril 2022. Kutsume kõiki koole, lasteaedasid ja noortekeskusi päeva tähistama, teavitusüritusi korraldama ning uusi õppematerjale kasutama.

# data[].attributes.attachment_link.description
Sellel aastal toimub turvalise interneti päev 8. veebruaril 2022. Kutsume kõiki koole, lasteaedasid ja noortekeskusi päeva tähistama, teavitusüritusi korraldama ning uusi õppematerjale kasutama.