# data[].attributes.body
Codrii sunt cea mai mare bogăție naturală a Moldovei, un plămân verde adevărat, adesea prezent în imaginația colectivă, în literatură, în folclor precum și în istoria acestui popor, înconjurați pe margini de unele dintre cele mai frumoase și mai vechi mănăstiri (construite între secolele XIV-XVIII) ale Națiunii: Vărzărești, Căpriana, Hâncu, Hîrbovăț, Curchi, Condriţa și Ţigăneşti.

"Rezervația științifică Codru", cea mai veche pădure din Țară, reprezintă partea estică a zonei pădurilor centrale europene, un fenomen natural unic: teritoriul, situat la aproximativ 50 km de capitala Chișinău, are un caracter "montan" și ocupă 5.176 hectare de pădure.

Istoria acestei "rezervații naturale" datează de la începutul secolului, chiar înainte de înființarea sa: activitățile de conservare a biodiversității au fost întreprinse încă din 1926, datorită unor membri ai "Societății Experimentatorilor și Iubitorilor Naturii din Basarabia", care au propus ocrotirea a 13 hectare de zone de pădure valoroase, între satele Căpriana și Lozova.

Propunerea de a înființa Parcul îi aparține botanistului Alexandru Borza, care a propus protejarea unor zone prețioase de păduri, ce au fost declarate monumente naturale ale Basarabiei, conform hotărârii Consiliului de Miniștri al României, din 19 iulie 1937.

Prin Legea, "privind conservarea naturii și utilizarea rațională a resurselor naturale ale Țării", adoptată de Consiliul de Miniștri al RSSM, în ianuarie 1959, s-a decis protecția a trei diverse obiective forestiere: Căpriana, Lozova și Rădenii Vechi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Brio Sonores - Codrii mei frumosi (O noua zi)