# data[].attributes.attachment_caption
Denne graf viser de beregnede værdi som vi fik uddelt. Denne graf viser km/t ift. havdybden. 

# data[].attributes.attachment_caption
Denne graf beskriver vores resultater ud fra forsøget omkring tsunami. Denne graf viser cm/s ift. havdybden.

# data[].attributes.body
Ud fra vores tsunami forsøg kan vi konkludere at havdybden har en påvirkning på bølgens hastighed. Jo dybere vandet er jo større og hurtigere bølgen er.

# data[].attributes.body
Vi fyldte en balje med vand med forskellige cm vand. Derefter igangsat vi en kunstig bølge, hvor en fra gruppen målte hastigheden af bølgen da den blev igangsat og da den ramte enden af baljen. Vi gentog forsøget flere gange så der ikke kunne forekomme mange fejlkilder.

# data[].attributes.body
(Hvordan) kan man sikre sig mod tsunamier?

Der er flere forskellige måder man kan prøve at sikre sig tsunamier.
1. Diger langs kysten
Diger er høje mure som kan beskytte en by mod høje og kraftige bølger. Disse diger er langs kystlinjen og bliver brugt i bl.a. Japan. Digerne i Japan er bygget af beton.

2. Sladrebøjer
Sladrebøjer er bøjer ude i Stillehavet, som kan registere unormale bølgeaktivitet. Derefter sender de signaler op til saleliterne som sender signaler til de pårørende lande. Som kan medføre til evakuering af landet.

3. GPS system
GPS systemet kan måle hvor meget spændinger der er nede i pladerne fra sidste jordskælv. Dermed kan de prøve at forudsige hvornår den næste jordskælv kunne ramme, og dermed en tsunami.

4. Sikre bygninger

Men disse forskellige sikringer kan ikke hjælpe os 100%. Tsunamier er uforudsigelige og derfor kan systemer (bøjer og GPS) tage fejl og så kan digerne og sikrede bygninger ikke holde til belastningen.

# data[].attributes.attachment_caption
Herover er vores resultater fra vores forsøg. Det kan selvfølgelig ændre målene til et større måleenhed.  