# data[].attributes.attachment_link.title
Fremtidens By - Fantastiske Muligheder | Tåsingeskolen uge 38 - 2018

# data[].attributes.body
"Tåsingeskolen direkte fra fremtiden"
I dette værksted er der ingen udskiftning af elever. Dvs. at de 10-12 elever er her hele ugen og arbejder med nyheder.
De første to dage deles holdet op i mindre grupper, da nogle skal arbejde sammen med Astrid om robotter, andre skal i gang med at lave nyheder fra Tåsingeskolen.

Tilbud fra Astrid (CFU):

Jeg har nu blokkeret mandag og tirsdag i uge 38 – så må vi se, hvad vi kan finde ud af – hvis det giver mening. jeg ville sætte pris på, at vi arbejdede med robotterne og udtænkte ideer til undervisningen – med eleverne som medudviklere. På den måde kan det gøres gratis, og jeg har robotterne med.

Nyhedsgruppen:
Hvilket medie skal vi udgive på? Podcast, Vægavis, Elektronisk avis, Uge-revy, reportage m.m.?
Skal der udgives noget hver dag?
Hvad skal vi fremvise torsdag for forældre mfl.?

Redaktionsmøde hver morgen.
Mandag er der en fast opgave, som vi har bestemt. Første udgivelse er kl.11.15. Derefter sætter vi os sammen og laver en plan for resten af ugen, inden for de rammer som vi har sat.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Verdens Bedste Nyheder tager initiativ til projekter året rundt - og altid i samarbejde med medier, organisationer og virksomheder. Nogle er en engangsfornøjelse, mens andre er tilbagevendende. Projekterne har forskellige målgrupper, men taler altid om løsninger, bæredygtig udvikling, konstruktiv journalistik og verdensmål.

Hvert år en morgen i september siger Verdens Bedste Nyheder godmorgen til hele Danmark med en avis, der beretter om fremskridt og løsninger på klodens udfordringer. Med avisuddelingen i 2017 fejrede vi Verdensmålene - og at det mange steder i verden går bedre, end vi tror.
Næste uddeling finder sted fredag den 7. september 2018.

Mere end 40 unge mødtes og diskuterede hvad der var vigtigt for dem, og hvad de ville gøre for at vi kan nå Verdensmålene.

Andre projekter

# data[].attributes.attachment_link.title
Projekter om udvikling og Verdensmål | Verdens Bedste Nyheder

# data[].attributes.attachment_link.description
Verdens Bedste Nyheder tager initiativ til projekter året rundt - og altid i samarbejde med medier, organisationer og virksomheder. Nogle er en engangsfornøjelse, mens andre er tilbagevendende. Projekterne har forskellige målgrupper, men taler altid om løsninger, bæredygtig udvikling, konstruktiv journalistik og verdensmål.

# data[].attributes.attachment_link.title
Gør verdensmålene til virkelighed - Verdenstimen.dk

# data[].attributes.body
Hvem er hvor

# data[].attributes.headline
Tjek mit.cfu: søg i samlingerne - TV - fremtiden (emneord). Der er bla. nogle tyske udsendelser "2057 - vores liv i fremtiden", de danske udseendelser "Viden om" eller udsendelser fra discovery. Og ikke mindst "Fremtiden ifølge Ingemann"

# data[].attributes.subject
Tjek mit.cfu: søg i samlingerne - TV - fremtiden (emneord). Der er bla. nogle tyske udsendelser "2057 - vores liv i fremtiden", de danske udseendelser "Viden om" eller udsendelser fra discovery. Og ikke mindst "Fremtiden ifølge Ingemann"

# data[].attributes.body
På sitet Astra.dk er der masser af ideer til undervisningsforløb.

# data[].attributes.attachment_link.description
Animerede lærervejledninger, engineeringforløb med aktivitetsbeskrivelser og didaktik med vejledninger til delprocesser. Bliv klædt på til din undervisning i engineering.

# data[].attributes.body
Der skal være højt til himlen.
Den enkelte elev skal have glimt i øjet og have mod til at turde.

Det betyder at:
at man får mulighed for at brug alle sine kompetencer
at man udfordrer sin fantasi, krop og skabertrang samt er produkt- skabende
at både store og små skal føle sig betydningsfulde
at der skal samarbejdes og skabes fællesskaber på tværs af både årgange og klasser og afdelinger
at man bliver gjort bevidst om, at man er en del af noget større
at skolen åbner sig mod verden og verden åbner sig mod skolen

# data[].attributes.body
- Forsiden til Naturvidenskabsfestival

- Ideer til værksteder og aktiviteter

- Verdenstimen

- Verdensmålene med Oxfame

- Verdens bedste nyheder

- Astra

- Testoteket

- Affald, genbrug og miljø

- dr.dk/skole

- Skole - landbrug og fødevare
- Fremtiden
- Coop undervisning
https://www.dr.dk/tv/se/dream-the-future-s-10-eps-1-10/fremtidens/fremtidens-bolig

Materialer
- Papirkontoret - arkitektur og fortælling. Bog vi har på PLC/læsesalen.
- Bliver verden bedre? Fakta om udvikling i verden. Bog vi har på PLC/læsesalen.

# data[].attributes.headline
Historie - hvad de troede, der ville ske i fremtiden?

# data[].attributes.subject
Historie - hvad de troede, der ville ske i fremtiden?

# data[].attributes.body
Hvad sagde de i fortiden om os og om fremtiden?
Hvordan tror forskere at fremtiden bliver?
Hvad tror du?

Ideer:
forudsigelser fra fortiden fra bla. Jules Verne, George Orwell, mfl.
-10 ting, vi ikke vidste i sidste uge

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fladskærms-tv'er - men ingen flyvende biler. Det vil Marty McFly konstatere, når han lander fra sin tidrejse i idag. Fremtidsfilm som "Tilbage til fremtiden II" forudså visse nutidige fænomener, men hvad siger filmene om deres egen tid?

Chefredaktør på filmsitet Filmz, Morten Vejlgaard, ser tilbage på fem filmiske forudsigelser om vores tid. Han har studeret både historie, film- og medievidenskab og påpeger at fremtidsfilmene afslører meget om deres egen samtid.

1. Tilbage til fremtiden II (1989)

(© Universal Pictures)

I 1985 accelererer Marty McFly ind fremtiden, hvor han skal forhindre en familiekatastrofe. Bag rattet sidder Doc Brown, opfinderen af den tidrejsende DeLorean-bil - timet til 21. okt. 2015.

Robert Zemeckis' eventyrlige tidsparadoks hyldes for sine teknologiske forudsigelser. Blandt andet af 3D-effekter, videointeraktion og intelligente smartwatches. Men særligt hoverboardet, et flyvende skateboard, har givet fansene håb for fremtiden.

Ifølge Morten Vejlgaard Just, chefredaktør på Filmz, er skaberne dog sluppet lige lovlig let fra fremtidspåfundene.

- Når de skal forudsige ting, vi kommer til at se i fremtiden, så er det i virkeligheden ret uoriginale ting. Man stod meget på skateboard i 1980'erne, og her forestillede man sig et svævende skateboard uden hjul, siger han.

For ham er samtidssatiren det interessante. I 1980'erne var filmbranchen begyndt at gentage sig selv, for eksempel med "Dødens gab"-franchisen. Og i filmuniverset har den nået nummer 19 i rækken.

- Det, der ligger i det, er en ironisering over samtidens begyndende franchisekultur, hvor originale filmidéer afløses af romertalsfilm, forklarer Morten Vejlgaard Just.

2. Blade Runner (1982)

(© Warner Brothers)

Ridley Scotts "Blade Runner" er en dystopisk fremtidsversion. Her har mennesket forladt Jorden til fordel for kolonier i rummet, mens udskuddene er blevet tilbage. Blandt andre Rick Deckard, en udbrændt politimand, der får til opgave at likvidere fire menneskerobotter, kaldet replikanter.

Science fiction-filmen finder sted i LA i 2019 - kun fire år fra nu. Byen er badet i neon og smeltet sammen til én stor, fremmedgørende kultur.

Men især Østen dominerer fremtidsbilledet i "Blade Runner", fortæller Morten Vejlgaard Just.

- Det er meget karakteristisk, at Blade Runner viser det fremmede igennem asiatiske symboler. Der er sådan en asiatisk æstetik. Det er en vestlig fremtidsfantasi. Og hvad er så det mest fremmede, vi kan forestille os? Det er nogle kinesere, der spiser nudler.

3. Metropolis (1927)

(© Paramount Pictures)

Mere samtidig end profetisk trækker "Metropolis" på sin tids politiske forhold. I Fritz Langs futuristiske samfund anno 2026 lever de arbejdende under jorden og overklassen i den oplyste superby Metropolis. Men da parterne ikke kan kommunikere, opstår revolutionære spændinger - og der skal nu en stærk leder til at forene dem.

- Svaret på, at arbejderen vil op og gøre revolution imod overklassen i Metropolis, er ikke at give arbejderne - flertallet - medbestemmelse. Der skal komme en mægler, siger filmen, der skal tale begge til rette, forklarer Morten Vejlgaard Just.

- Den rammer ned i to enormt tydelige historiske ting fra den samtid. Det ene er den fornemmelse af fortabthed og meningsløshed, der hersker særligt i Tyskland efter Første Verdenskrig. Det andet er den tyske demokratiskepsis, siger han og supplerer.

- Weimarrepublikken er deres første forsøg med demokrati, som bliver grundlagt i '18 og så bliver opløst med Hitlers magtovertagelse i '33. Men der var også en stor skepsis til det her demokrati. Det var ikke indlejret i den tyske befolkning - særligt ikke Fritz Lang, der kom fra et social-katolsk, konservativt ståsted. Det er tydeligt at se, at han var flertals-skeptiker, i filmen, fortæller filmkenderen.

4. Rumrejsen år 2001 (1968)

(© Metro-Goldwyn-Mayer)

I Stanley Kubricks svært refererebare fabel om år 2001 kommer mennesket vidt omkring. Fra Jorden, over Månen til Jupiter. Og så lidt længere endnu. Med den teknologi, rumkampløbene havde forstret igennem 1960'erne, var der ingen grænser længere. Kubrick forestillede sig derfor et millennium, hvor rumrejsen var den nye odyssé mod nye verdener.

- Det dumper jo lige ned i rumkapløbet, i et stykke kold krig. Laika bliver sendt op i kredsløb af russerne i '57, Neil Armstrong har allerede været på sin første tur ud i en raket i '65, og så sætter han foden på Månen året efter Kubricks film, i '69. Det er rumrejsens guldalder, fortæller Morten Vejlgaard Just.

- Nu, vi har delt verden op imellem os, hvor er så den næste frontier? Det er så rummet, siger han og fortsætter.

- Og så er der jo noget slut-60'er - vi kan næsten hilse på 70'erne - psykedelisk over filmen.

5. Children of Men (2006)

(© Universal Pictures)

En stribe klimabevidste film ramte efter årtusindeskiftet, anført af Alfonso Cuaróns "Children of Men". Den beskriver en fremtid på randen af et socialt kollaps, da vi i 2027 ikke længere kan få børn og vil uddø. Theo Faron, det sidstfødte menneske, kommer i mellemtiden på sporet af en gravid.

- Hvis vi snakker big history, så er nullerne det spildte årti. Overflødighedsårtiet frem til '08, hvor alle havde ret til to biler og et fedt hus - massiv konsum, siger Morten Vejlgaard Just.

Med Al Gores "En ubekvem sandhed" sker imidlertid en holdningsændring i den vestlige bevidsthed.

- Altså, hvor vi får en idé om, at hvis vi fortsætter sådan her, så stopper verden med at eksistere, som vi kender den. Hvis vi ikke kan lave børn mere, så stopper vi med at eksistere i den form, vi er i i dag. Så stopper vi faktisk helt med at eksistere, slutter Morten Vejlgaard Just.

# data[].attributes.attachment_link.description
Fladskærms-tv'er - men ingen flyvende biler. Det vil Marty McFly konstatere, når han lander fra sin tidrejse i idag. Fremtidsfilm som "Tilbage til fremtiden II" forudså visse nutidige fænomener, men hvad siger filmene om deres egen tid? Chefredaktør på filmsitet Filmz, Morten Vejlgaard, ser tilbage på fem filmiske forudsigelser om vores tid.

# data[].attributes.body
"Fremtidens by - fantastiske muligheder".

Vores bud på fremtiden.
Der skal være højt til himlen.

Den enkelte elev skal have glimt i øjet og have mod til at turde.

Det betyder at:

at man får mulighed for at brug alle sine kompetencer

at man udfordrer sin fantasi, krop og skabertrang samt er produkt- skabende

at både store og små skal føle sig betydningsfulde

at der skal samarbejdes og skabes fællesskaber på tværs af både årgange og klasser og afdelinger

at man bliver gjort bevidst om, at man er en del af noget større

at skolen åbner sig mod verden og verden åbner sig mod skolen

# data[].attributes.body
Hvordan bor vi i fremtiden?
Hvordan er det at gå i skole i fremtiden?

Ideer:
Brug Energihuset (naboen)
Lav modeller eller byg i minecraft.
Kontakt Mette & Mads fra Praksis arkiteter til oplæg.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gå til hovedindhold

Grøn By og Deleby

Natur/Teknologi 4.-6. klassetrin
Undervisningsforløbene er et tilbud fra Dansk Arkitektur Center.
Bæredygtige Byer sætter med forløbene "Deleby" og " Grøn By " fokus på bæredygtig byplanlægning i lyset af de klimatiske udfordringer verden står overfor i dag.

Via autentiske eksempler fra hele verden opnår eleverne en bevidstgørelse om bæredygtighed inden for arkitektur og byplanlægning, som omdannes til praksis, når eleverne selv skal konstruere en bæredygtig by.

Kompetenceområder

Der arbejdes i begge forløb med kompetenceområderne undersøgelse og perspektivering. Se Forenklede Fælles Mål sidst i lærervejledning.

Arbejdsform

Eleverne arbejder med tre forskellige overordnede metoder:

en lærerstyret introduktion til emnet med fælles diskussion i klassen

gruppearbejde med idéudvikling og modelfremstilling, hvor viden omdannes til praksis

en mundtlig præsentation af modellen, hvor eleverne forklarer deres tanker bag deres produkt

Planlægning og gennemførelse

Forløbet svarer til ca. 5 lektioner.

Undervisningen er bygget op omkring en lærervejledning, en PowerPoint-præsentation, forløbet i Dansk Arkitektur Center og en række foreslåede opgaver til efterarbejde.

Både præsentationen, forløbet og de efterfølgende opgaver skal øge elevernes refleksion over handlemulighederne i forhold til en bæredygtig udvikling af vores byer.

Praktisk information

Fag: Natur/teknologi

Pris: 1.000 kr.

Varighed: 2 timer

Gratis for Københavnske folkeskoler

Læringsmål og Fælles Mål

Natur/teknologi

Modellering
Modellering i naturfag
Efter 4. klassetrin
Fase 2: Eleven kan anvende enkle modeller til at vise helheder og detaljer | Eleven har viden om modellers detaljeringsniveau

Perspektivering
Teknologi og ressourcer

Efter 4. klassetrin
Fase 2: Eleven kan beskrive sammenhæng mellem behov for og udvikling af et produkt | Eleven har viden om teknologiudvikling gennem tiden

Efter 6. klassetrin
Fase 2: Eleven kan identificere ressourcebesparende teknologier | Eleven har viden om enkel miljøvurdering af produkter og produktioner

Undersøgelse
Teknologi og ressourcer

Efter 4. klassetrin
Fase 2: Eleven kan designe og afprøve enkle produkter Eleven har viden om enkel produktudvikling

Efter 6. klassetrin
Fase 1: Eleven kan identificere stoffer og materialer i produkter Eleven har viden om stoffers og materialers egenskaber og kredsløb

# data[].attributes.attachment_link.description
Gå til hovedindhold Natur/Teknologi 4.-6. klassetrin Undervisningsforløbene er et tilbud fra Dansk Arkitektur Center. Bæredygtige Byer sætter med forløbene "Deleby" og " Grøn By " fokus på bæredygtig byplanlægning i lyset af de klimatiske udfordringer verden står overfor i dag.

# data[].attributes.body
"Fremtidens by - fantastiske muligheder".

Vores bud på fremtiden.
Ideer:
-Lav en Stopmotion sci-fi-film.

# data[].attributes.body
Rejs ud i rummet.
Rumturist.
Lav rummad.
Arbejd med Newtons love. Arbejd med vægtløshed.
Byg en raket.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvorfor mon?

Hvorfor mon astronauterne ikke spiser almindelig mad når de er i rummet?

Rummad er altid på dåse, tørret, frosset, pakket i mærkelige vakuumposer.... Hvorfor mon det?

Inden du starter

De forarbejdede fødevarer der benyttes bør være så homogene i strukturen som muligt, eksempelvis industrifremstillede leverpostej, skinke, kødpølse og lign. Det samme gælder for brød og kage.
Forskellige madvarer:

Frugt (æbler, bananer)

Ensartet kødpålæg (leverpostej eller lign.)

Brød

Købekage (roulade, citron halvmåne eller lign.)

Materialer til emballering:

Zip-lock plastikposer

Madpapir

Evt. en vakuumpakkermaskine med poser

Aluminiumsfolie

Steder at opbevare fødevarer:
Eleverne må ikke prøve at spise de fødevarer der er forsøgt emballeret som en del af forsøget. Konklusioner omkring fødevarens mikrobiologiske tilstand må udelukkende foretages ved visuel og/eller lugt inspektion, enten med det blotte øje eller i mikroskop/stereolup.
Pris pr. forsøg:
10 kr. pr. gruppe.

Materialer kan købes i dagligvarebutikker og vakuumpakker kan købes i online webhops som fx wupti.com.

Sådan gør du
Emballering og holdbarhed:

1. Afmål 3·3 ens mængder af hver fødevarer, fx 25 gram

2. Formuler en begrundet hypotese om hvilken emballeringsmetode og opbevaring, der er den bedste for at holde de forskellige fødevarer friske længst muligt.

3. Emballér hver fødevare forskelligt

4. Opbevar de tre fødevarer på 3 forskellige måder (eks. på køl, ved stuetemperatur i mørke, ved stuetemperatur i lys...)

5. Tilse fødevarerne med faste intervaller (eks. hver dag) og lav et skema, hvor observationerne skrives ind. Fødevarerne skal ikke pakkes ud.

6. Efter en bestemt periode (eks. 2 uger) pakkes alle fødevarerne ud, og der noteres, hvilken emballage og opbevaringsmetode, der er den bedste.

Hvad tror du?

Betyder det noget, om der er luft omkring maden?

Betyder det noget, om maden er indpakket lufttæt (dvs. at der ikke kan komme ny luft til)?

Betyder det noget, om I har rene hænder eller har handsker på, når I pakker maden ind?

Hvordan forandrer madens udseende sig fra dag til dag? - Hvorfor?

Hvordan er madens lugt ved forsøgets afslutning? - Hvorfor?

Er det forskel på de forskellige fødevarer?

Blev jeres hypotese bekræftet?

Forklaring

Når fødevarer bliver for gamle, bliver fordærvede eller bare kedelige er det ofte på grund af forkert opbevaring. Der er primært to kilder til at maden Bliver dårlig: forrådnelse og oxidering.

Forrådnelsen sker når mikroorganismerne får gode vækstbetingelser. Og gode vækstbetingelser for mikroorganismer (jordbakterier og den almindelige bakterieflora omkring os) er varme og fugt. Mange bakterier trives fint i et iltfrit miljø, og kan derfor fint leve i en lukket beholder. Bakterierne lever af de næringsstoffer, der er i fødevaren, og vi ser det som fx mug. Konserveringsstoffer i industrielt fremstillede fødevarer hæmmer bakterievæksten og det samme gør nedkøling.

Oxidering oplever man eksempelvis når smør bliver harskt. Fedtstoffet, det flerumættede fedt, reagerer med luftens oxygen og danner det, der hedder frie radikaler. Når et fedtstof bliver harskt får det en meget bitter smag. Denne proces kan også ske hvis fedtstof udsættes for UV-stråling, eksempelvis fra sollys

En udfordring ved rumfart er maden til astronauterne. Da der kan være lang tid mellem, at der kommer friske forsyninger til rumstationen, er det vigtigt, at maden er emballeret, så den kan holde sig længe.

Rummaden må ikke blive fordærvet, da en syg astronaut kan få fatale konsekvenser for en mission, og ikke mindst for den der bliver syg i rummet.

En anden udfordring er madens vægt. Derfor dehydrerer man ofte maden (fx frysetørrer den) inden den sendes op til ISS, hvor astronauterne kan tilsætte vand, når de skal spise den. Vandet på ISS genbruges (også fra toilettet), så det i praksis er det samme vand, de hydrerer maden med flere gange.

Kilde

Forsøget er udviklet som en del af projektet "Rumrejsen 2015", der er et nationalt formidlingsprojekt i anledning af den danske astronaut Andreas Mogensens mission til den Internationale Rumstation i september 2015.

Artikel om rummad hos ESA:
http://www.esa.int/Our_Activities/Human_Spaceflight/Business/From_tubes_and_cubes_to_haute_cuisine_-_the_refinement_of_space_food
Cooking in space. ESA astronaut Samantha Cristoforetti viser hvordan man laver et måltid ombord på ISS.
https://youtu.be/4exaXdPKS3Y
Cooking in space. ESA astronaut Samantha Cristoforetti viser, hvordan et rummåltid er blevet udviklet på jorden, og emballeret til brug i rummet.
https://youtu.be/qku3aZpnU88
Samling af information om NASA's mad til astronauterne på ISS, fra STS programmet og i fremtiden:
https://www.nasa.gov/audience/formedia/presskits/spacefood/factsheets.html https://spaceflight.nasa.gov/shuttle/reference/factsheets/food.html

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvorfor mon astronauterne ikke spiser almindelig mad når de er i rummet? Rummad er altid på dåse, tørret, frosset, pakket i mærkelige vakuumposer.... Hvorfor mon det? De forarbejdede fødevarer der benyttes bør være så homogene i strukturen som muligt, eksempelvis industrifremstillede leverpostej, skinke, kødpølse og lign. Det samme gælder for brød og kage.

# data[].attributes.body
Hvad spiser vi i fremtiden?
Madspild?
Hvordan holder man sig sund i fremtiden?

Ideer:
- "Skralde" fra Rema1000
- Kan vi nedbryde al affald i fremtiden? Eleverne arbejder med, hvor meget affald de i deres familie producerer i løbet af ugen.
- Sammenlign, hvor meget en dansk skoleelev spiser i forhold til en skoleelev fra fx Kina.
- Hvor langt skal jeg løbe på forskellige madvarer?
- Produktion af insekter i løbet af ugen.
- Hungersnød i dag og i fremtiden.
- CO2 neutral mad

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Insekter er fulde af protein og sunde vitaminer. Og så er der potentiale i insektproduktion - i forhold til produktionen af oksekød og svinekød.

Eleverne skal udvikle deres egne retter, der indeholder insekter. En innovativ aktivitet, hvor ingen har svaret. Eleverne prøver sig frem. De beregner næringsindholdet i deres ret og giver et skøn over CO2-produktionen.

Aktivitetsvejledning

1. Valg af ret
Lad eleverne læse denne artikel som det første: 7 grunde til at spise insekter.

Derefter skal eleverne gruppevis beslutte sig for, hvilken ret de gerne vil lave. Hvilken ret er fremtidens insekt-ret? Skal det være salat med græshopper, suppe med larver, cookies med melormemel, kandiserede melorme eller noget helt femte? Eleverne bestemmer selv, begrunder valget og opstiller en hypotese. Vi laver xxxx, fordi xxxxx.

Under 'prøv også at ...' kan eleverne finde viden om næringsindhold i insekter og CO2-udledning ved insektproduktion.

2. Research, planlæg og lav opskriften
Eleverne researcher videre og planlægger den egentlige opskrift. De skal beslutte sig for, hvilke faktorer de vil lægge vægt på - smag, udseende, næringsindhold, CO2-produktion mm. Gruppen udarbejder en skriftlig plan for arbejdet, herunder opskriften, som de præsenterer for læreren.

Find inspiration til opskrifter på buglady.dk, en blog om at lave lækker mad med insekter. Her finder I opskrifter, men også information om, hvor I kan købe insekter, der kan bruges til mad.

3. Undersøgelse af retten
Eleverne planlægger en undersøgelse af deres ret.

Hvordan smager den?

Kan forbrugerne lide udseendet?

Hvad er næringsindholdet?

Klassen kan eventuelt planlægge en blindsmagning blandt alle elever i klassen, eller de lave en undersøgelse, der inddrager andre elever på skolen. Undersøgelsen kan være et spørgeskema, billeddokumentation eller enkeltvise interview.

4. Klassens vinder
Hvilken ret foretrak testpanelet? Lad eventuelt testpanelet lægge en farvet bold i et glas - svarende til farvekoden for den ret, de foretrækker.
Sammenlign efterfølgende med de andre faktorer, der betyder noget - næringsindhold, CO2-udledning og andre produktionsomkostninger. Hvilken ret foretrækker klassen efter opsamling af al viden om retterne?

Prøv også at....

beregne næringsindhold, CO2-udledning og andre produktionsomkostninger.

Næringsindhold
Eleverne beregner næringsindholdet på deres ret, fordelt på kulhydrater, fedt og proteiner.
Oversigt over næringsindhold i insekter

CO2-udledning
Eleverne giver et skøn på CO2-udledningen i forbindelse med produktionen af deres ret.
CO2-udledning - artikel der sammenligner fårekylling og traditionel kyllingeproduktion
Artikel: Skær CO2-udledning ned

Andre produktionsomkostninger
Insekter skal bruge mindre plads og mad. For at producere 1 kilo kød, skal en ko bruge 250 m2 og 8 kilo korn, insekter skal kun bruge 50 m2 og 1,7 kilo korn.

Eleverne laver beregninger på, hvad der kræves for at producere et kilo insekter versus 1 kilo kød fra kvæg.

Find viden på Økolariets hjemmeside

# data[].attributes.attachment_link.description
Eleverne skal udvikle deres egne retter, der indeholder insekter. En innovativ aktivitet, hvor ingen har svaret. Eleverne prøver sig frem. De beregner næringsindholdet i deres ret og giver et skøn over CO2-produktionen. 1. Valg af ret Lad eleverne læse denne artikel som det første: 7 grunde til at spise insekter.

# data[].attributes.body
Hvad bruger vi robotter til i fremtiden

Vi har:
-Et klassesæt af Blue-Bot og tilhørende måtter fra CFU.
-Micro:bit.
-Lego mindstorm
-Drone
-Edison robotter

Besøg af:
Gustav Brinks mor (5AL), som arbejder med og sælger Droner samt rejse verdenen rundt og fortæller om droner.
Programmer:
- Hourofcode.com
- Scratch.mit.edu

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvorfor mon?

Hvilke dele består hånden af?

Hvor mange led, muskler og knogler er der i hånden?

Er der nogle dele af mennesket, der ikke kan erstattes af robotdele?

Inden du starter
Det kan du bruge:

Pap

Sugerør (med knæk)

Silicone 1 lille tube pr. robothånd

Snor af kunstmateriale

Skabelon af hånd (se bilag)

Saks

Karton/emballage

Hobbykniv

Limstift

Fyrfadslys

Tændstikker

Hurtigtørrende kontaktlim

Tip til indkøb:
Køb små silikonetuber mærket Bostik Silicone Universal Transparent, de er nemmere at håndtere for eleverne end de store tuber. De fås i Silvan.

Sådan gør du

1. Klip håndskabelonen ud og lim den på et stykke karton. Husk at sørge for at mønstret vender op ad, så du stadig kan se det, når det er sat fast på kartonen.

2. Klip skabelonen ud af kartonstykket.

3. Træk sugerørenes knæk ud.

4. Lim sugerørene fast på kartonhånden med hurtigtørrende lim.

5. Sprøjt silikone langs med og hen over sugerørene.

1. Lad silikonen tørre, vent et par timer eller til næste lektion.

2. Skær et trekantsnit ved hvert led på hånden.

3. Vend hånden om.

4. Sprøjt silikone på langs med "fingrene" på bagsiden.

5. Afmål fem 50 cm lange snore. Hvis du bruger nylonsnor kan du skære dem over med det tændte fyrfadslys for at undgå at snoren trevler.

1. Læg snoren i silikonebanen på hver finger, begynd nederst på hånden.

2. Sprøjt silikone over på snoren på at fæstne snoren til hånden.

3. Lad limen tørre - vent et par timer eller til næste lektion.

4. Put snorene ind i sugerørene, og din hånd er færdig.

Hvordan styres robothånden?

Hvordan kan du sammenligne bevægelsen med en rigtig hånd?

Hvad tror du?

Forklaring

Aktiviteten er konstruktion af en model, der kan anskueliggøre håndens anatomi. Menneskets hånd består af yderled, mellemled, grundled, knoled og rodled for hver finger - samt vores håndled, der samler dem alle. Desuden har hånden normalt 19 muskler og 27 knogler samt flere sener. Håndens bevægelser fremkaldes af musklernes træk. Dels af stærke muskler på underarmens for- og bagside, som overfører deres træk til håndens knogler gennem lange, slanke sener og dels af små muskler i selve hånden.
Menneskets hånd er noget helt særligt
Fem af underarmsmusklerne hæfter på mellemhåndsknoglerne og varetager håndleddets bevægelser. På fingrene fra pegefinger til lillefinger hæfter sener fra tre underarmsmuskler. Den ene underarmsmuskel fremkalder bøjning i alle tre fingerled, den anden kun i mellemleddet og knoleddet, mens den tredje strækker alle fingerleddene samtidig. Tommelen har en særskilt strækkemuskel for rod-, grund- og yderleddet. Der er kun én lang bøjemuskel fra underarmen til tommelen med virkning på både grund- og yderled.

En kunstig hånd er noget af det sværeste at bygge, fordi der er så mange forskellige ting, der skal virke samtidigt. Især tommelfingerens placering i forhold til de andre fingre er unikt for mennesket og enkelte andre dyr.

Det er den meget alsidige brug af menneskets hånd, som gør den til noget særligt. En fugls klo har få og meget specialiserede formål, men en hånd kan bruges til rigtigt mange forskellige ting.

Robotarme har for længst erstattet håndens arbejde i industriel produktion. En kunstig hånd som erstatning for en menneskehånd har også set dagens lys, men udviklingen fra en protese som Kaptajn Klos krog til en egentlig robothånd, der kan efterligne håndens bevægelser, har været lang.

Ny forskning har netop lanceret en moderne robothånd. Man kobler sensorer fra den kunstige hånd til det stykke arm, patienten har tilbage. Eksisterende nerver kan så sende nerveimpulser til den kunstige hånd, som vil bevæge sig naturligt og ved tankens kraft. På sigt vil opfindelsen også kunne bruges til at hjælpe personer, der ikke har mulighed for at anvende deres egne hænder.
Vidunderlige vilde verden
Hvis et menneske får en kunstig hånd, som kan styres af personen, og som kan sende nerveimpulser tilbage, så vil man kalde en sådan person for en cyborg (en sammensmeltning af menneske og maskine).

Dette forsøg har en dobbeltrelation til festivaltemaet Vidunderlige vilde verden. For det første kan det være med til at amskueliggøre kompleksiteten i opbygningen af en menneskehånd. Hele den menneskelige krop er en vidunderligt velsmurt maskine, som gør os mennesker i stand til at udføre komplekse opgaver. Særligt menneskets hænder er unikke, da de gør os i stand til at løse finmotoriske opgaver som er umulige for mange andre dyr.

Samtidig er forsøget med til at illustrere de enorme muligheder, der er inden for robotteknologi. Der sker nogle vilde teknologiske landvindinger på dette område, som kan være med til at hjælpe mennesker, som enten har mistet en hånd eller har fået beskadiget nervesignalerne.

Dette rejser dog også en række etiske spørgsmål, for hvilken betydning har det, hvis vi aktivt begynder at benytte os af robotteknologi til at give menneskene deres lemmer tilbage? Hvor går grænsen for, hvor meget vi mennesker må pille ved vores verden?

Elevvejledning: Robothånd

Kilde

Science Toy Maker og Gyldendals Store Danske Encyklopædi

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvilke dele består hånden af? Hvor mange led, muskler og knogler er der i hånden? Er der nogle dele af mennesket, der ikke kan erstattes af robotdele? Det kan du bruge: Pap Sugerør (med knæk) Silicone 1 lille tube pr.

# data[].attributes.body
"Fremtidens by - fantastiske muligheder".

Vores bud på fremtiden.
- Arbejd med skønlitteratur inden for genren. Fx "Golak" af Josefine Ottesen.
- Arbejd med grafiske romaner (fx "Kopierne" af Jesper Wung-Sung og "De gale" af Kim Fupz)
- Arbejd med "Star Wars" (et eksisterende science fiction-miljø)
- Opfind jeres egen galakse og lav minimodel

# data[].attributes.attachment_link.description
På citatfabrikken finder du citater om Fremtiden

# data[].attributes.body
- Fremtidens mode!
- Lav legetøj af genbrugsmaterialer
- Lav et genbrugsklasseværelse
- Lav miljøvenligt plastik
- Lav din egen solgrill

# data[].attributes.attachment_link.title
Gør verdensmålene til virkelighed - Verdenstimen.dk