# data[].attributes.body
Jag undrar varför kvävemolekyler består av 2 atomer vilka binds samman med en trippelbindning medan fosformolekyler inte gör det utan istället består av 4 molekyler med tre bindningar till varje atom. Borde inte denna struktur kunna existera som kvävemolekyl då också? De har ju samma mängd valenselektroner tänker jag.
Det är komplicerat och har att göra med storleken på atomerna. Det finns P2 också men det är ovanligt.

# data[].attributes.body
Jag tänker på det där med att natriumkloridkristaller är spröda för att lager i kristallen lätt hamnar hamnar ”fel” så att minus möter minus och plus möter plus. Men om det ska ske måste ju jonbindningar mellan + och - brytas, och det kräver ju jättemycket energi väl?
Ja, det stämmer och därför är de hårda men om man väl lyckas får plus mot plus så repellerar de varandra och därför säger man att det är sprött. Hårt men sprött.

# data[].attributes.body
Varför har Wolfram "troligen" 6 st valenselektroner? Beror Wolframs höga smältpunkt på orbitalerna (enligt Bohrs atommodell har W 2 st valenselektroner)?
Det beror på att det är en stor atom med många orbitaler och vissa överlappar varandra. Det är lite överkurs för Ke1.

# data[].attributes.body
Varför ökar reaktiviteten då det bildas katjoner nedåt i en grupp, resp. anjoners reaktivitet minskar nedåt i en grupp?
Tack!
När en atom bildar en katjon avges en eller flera elektroner. Ju längre ifrån den positiva kärnan valenselektronerna är desto mindre är attraktionen mellan den positiva kärnan och de negativa elektronerna. Alltså avges de lättare. Atomernas storlek ökar ju nedåt i en grupp eftersom det är alltfler elektronskal. Det är då tvärtom när det bildas anjoner eftersom elektroner då tas upp. Då blir ju attraktionen större ju mindre atomen.

# data[].attributes.body
Behöver man kunna något om röntgenkristallografi (s.64)och "Metaller är alla tiders material" (s.59) till provet?
Nej.

# data[].attributes.body
Varför räknas bindningen mellan två HCl-molekyler som en dipol-dipolbindning och inte som en vätebindning? Gäller vätebindningar endast vid syre, kväve och fluor?
Ja, så är det:)

# data[].attributes.body
Vad är skillnaden mellan en "dipolbindning" och "dipol-dipolbindning"?
Det är ingen skillnad.

# data[].attributes.body
Om man ska skriva reaktionformeln för när NaCl löser sig i H2O skriver man såhär:
NaCl (s) + H2O (l) --> Na+ + Cl- (aq)
Tack :)
Man brukar skriva:
NaCl (s) --> Na⁺ + Cl- och så skriver man H₂O ovanför pilen.
Alternativt kan man skriva:

NaCl (s) --> NaCl (aq)

# data[].attributes.body
Varför säger man att vattenmolekyler binder till varandra med vätebindningar? Är det inte dipol-dipol-bindningar?
Vätebindningar är en specialvariant av av dipol-dipolbindning dvs vätebindning är en dipol-dipolbindning men som är starkare variant.

# data[].attributes.body
Skulle du kunna förklara lite kort om vad "delikvescent" samt "polariet" är?
Tack!
Ett delikvescent ämne tar upp vatten från luften. Är det ett salt så löser sig saltet och har då svårt att bilda kristaller. Ex på delikvescenta ämnen är MgCl2 och CaCl₂. Man använder CaCl2 för att suga upp vatten i t ex elektronikförpackningar.
Polaritet: Se https://www.naturvetenskap.org/kemi/gymnasiekemi/kemiska-bindningar/polaritet/

# data[].attributes.body
Är sammansatta joner dipoler? Och vilka bindningar är det mellan de olika atomerna i de sammansatta jonerna?
Det är alltid kovalenta bindningar mellan atomerna i en molekyl oavsett om det är en oladdad molekyl eller en laddad molekyl (sammansatt jon)
Sammansatta joner kan vara dipoler men kan också inte vara det.

# data[].attributes.body
Varför bryr man sig inte om den nedsänkta siffran när man räknar ut om en molekyl är polär eller inte?
Jag är nog inte riktigt med på vad du menar. Du får fråga mig på lektionen.

# data[].attributes.body
Är jonbindningar starkare än kovalenta bindningar? Är det i såna fall därför natrium och klorgas hellre bildar en jonförening än att klorgasen fortsätter vara en gas med kovalenta bindningar?
Tittar man på bindningsenergin så varierar det beroende på atom/jonstorlek och laddning. Se t ex https://sv.wikipedia.org/wiki/Kemisk_bindning

# data[].attributes.body
När det bildas metallbindningar finns det joner inbäddade i ett elektronmoln. Är dessa joner alltid katjoner alltså lämnar alltid metallatomer ifrån sig valenselektroner istället för att ta upp? Exempelvis guld måste ju lämna ifrån sig 11st valenselektroner för att uppnå ädelgasstruktur (rätta mig gärna om jag har fel på något av detta) och bli en katjon, är det inte lättare för den att ta till sig 7st valenselektroner och bli en anjon istället? Bildas det då metallbindnignar eftersom det bildas en anjon? Hur blir det?
Metalljonerna lämnar alltid ifrån sig elektroner och blir katjoner. Guldjonen har laddningen Au3+ pga att då den har så många e- överlappar energinivåerna varandra.

# data[].attributes.body
Ska man bara rita ut valenselektronerna i en elektronformel? I facit i boken hade de också ritat ut elektronerna i skalet innanför valensskalet på alkalimetallerna.
När t ex alkalimetallerna fortfarande är atomer är det bra att rita ut även skalet under valensskalet då det ju blir yttre skal när elektronen avgivits.

# data[].attributes.body
Vad är elektronmoln?
Elektroner rör sig extremt snabbt runt atomkärnan. Det är i princip omöjligt att förutsäga exakt var någonstans de befinner sig vid ett visst tillfälle, utan man kan istället beskriva en sannolikhet för var de ska befinna sig. Elektronerna runt atomen kan sägas befinna sig i ett sfäriskt elektronmoln. Det finns vissa ställen där elektronerna är mer sannolika att befinna sig, vilket i Bohrs atommodell kallas för elektronskal.

# data[].attributes.body
Hur förklarar man ordet reagens? Är reagens ett ämne eller beviset på att ett ämne finns t.ex. om det bildas en fällning, är fällningen då reagensen?
Man säger t ex att reagenset på kloridjoner är att det bildas en fällning när när de blandas med silverjoner. Det bildas ju det svårlösliga saltet silverklorid.

# data[].attributes.body
Vad är skillnaden på molekyl och molekylförening? Och vad är ett molekylärt ämne?
Alla ämnen som är uppbyggda av molekyler är molekylära ämnen t ex H₂
och CO2
En molekyl byggs av minst två atomer t ex H₂, O₂, CO₂

Om det är samma atomslag är det ett grundämne t ex H₂, annars är det en kemisk förening tex CO2
All molekylföreningar består av molekyler men alla molekyler är då inte molekylföreningar (t ex H₂ som är en molekyl men ett grundämne)

# data[].attributes.body
Är sammansattajoner endast negativt laddade?
Nej, det finns katjoner (positivt laddade joner) som är sammansatta t ex ammoniumjonen, NH₄+

# data[].attributes.body
Varför räknas fria atomer, ex. ädelgaserna, till de molekylära ämnena?
Det måste vara fel i facit. Ädelgaserna har fullt yttre skal (valensskal) och bildar därför inte molekyler så som t ex H₂

# data[].attributes.body
Hur ser den kemiska reaktionen ut då en alkalimetall, exempelvis natrium, reagerar med vatten, vilket resulterar i att vätgas och natruimhydroxid (rätta mig om jag har fel) bildas? :-)

2 Na (s) + 2 H₂O (l) -->
2 NaOH (aq) + H2 (g)

# data[].attributes.body
Frigörs det två fotoner med olika våglängd vid en deexcitation då elektronen går från en energinivå till en annan via en tredje energinivå (ex. från M-skalet till K via L)?
Både en och två fotoner kan frigöras. Det beror på sannolikheten för de olika skeendena. Det här är inte något vi kommer att gå in på under Ke1/Ke2 men ni kanske gör det i Fysiken sedan.

# data[].attributes.body
Vad är det som skiljer dipol-dipolbindning, van der Waalsbindning och vätebindning åt?
Oj, det var en stor fråga. Jag återkommer med svar när vi läser om kemisk bindning senare under hösten:)

# data[].attributes.body
Stämmer det?
Endoterm: tillförs energi
Exoterm: energin tas bort
Tack!
Javisst:)
Kan du ge ett exempel på en endoterm och en exoterm reaktion?