# data[].attributes.body
1. Mida võimaldas teha telefoniaparaat?
2.  Kes oli nendest inimestest üks National Geographic Society asutajaist?
3. Millal hakkasid hõõglambi valmistamise katsed?
4. Mitu patenti oli Thomas Alva Edisoni nimel?
5. Kes sai 1901. aastal esimese Nobeli füüsikaauhinna?

# data[].attributes.headline
Wilhelm Conrad Röntgen (27. märts 1845 Lennep, Nordrhein-Westfalen – 10. veebruar 1923 München) oli saksa füüsik. 1901. aastal pälvis ta esimese Nobeli füüsikaauhinna.Tema järgi on nimetatud keemiline element röntgeenium ja mõõtühik röntgen. Röntgen keeldus oma röntgenikiirgusest tulenevaid patente välja võtmast , kuna ta soovis ühiskonnale tervikuna kasu selle nähtuse praktilistest rakendustest. Röntgen sai 1900. aastal ka Barnardi medali "Õnneliku teenistuse eest ".

# data[].attributes.subject
Wilhelm Conrad Röntgen (27. märts 1845 Lennep, Nordrhein-Westfalen – 10. veebruar 1923 München) oli saksa füüsik. 1901. aastal pälvis ta esimese Nobeli füüsikaauhinna.Tema järgi on nimetatud keemiline element röntgeenium ja mõõtühik röntgen. Röntgen keeldus oma röntgenikiirgusest tulenevaid patente välja võtmast , kuna ta soovis ühiskonnale tervikuna kasu selle nähtuse praktilistest rakendustest. Röntgen sai 1900. aastal ka Barnardi medali "Õnneliku teenistuse eest ".

# data[].attributes.headline
Röntgenikiirgus on elektromagnetkiirgus lainepikkuste vahemikus 0,01–10 nm. Seega on röntgenikiirgus väiksema lainepikkuse ja suurema energiaga kui nähtav valgus ja ultraviolettkiirgus. Kuna röntgenkiirguse energia on suurem ja lainepikkus väiksem kui nähtaval valgusel, siis läheb see erinevatest ainetest paremini läbi kui valgus, võimaldades näha seda, mida valguse abil näha ei saa. Seetõttu on röntgenikiirgus kõige tuntum kasutuse tõttu meditsiinis, kus sellega tehakse röntgenipilte. Röntgenikiirgus liigitatakse pidurdus- ehk pärsskiirguseks ja karakteristlikuks kiirguseks.

# data[].attributes.subject
Röntgenikiirgus on elektromagnetkiirgus lainepikkuste vahemikus 0,01–10 nm. Seega on röntgenikiirgus väiksema lainepikkuse ja suurema energiaga kui nähtav valgus ja ultraviolettkiirgus. Kuna röntgenkiirguse energia on suurem ja lainepikkus väiksem kui nähtaval valgusel, siis läheb see erinevatest ainetest paremini läbi kui valgus, võimaldades näha seda, mida valguse abil näha ei saa. Seetõttu on röntgenikiirgus kõige tuntum kasutuse tõttu meditsiinis, kus sellega tehakse röntgenipilte. Röntgenikiirgus liigitatakse pidurdus- ehk pärsskiirguseks ja karakteristlikuks kiirguseks.

# data[].attributes.headline
Röntgenikiirte avastaja oli Wilhelm Conrad Röntgen 1895. aastal, Saksamaal.

# data[].attributes.subject
Röntgenikiirte avastaja oli Wilhelm Conrad Röntgen 1895. aastal, Saksamaal.

# data[].attributes.headline
Hõõglamp ehk elektripirn on lamp, milles valgust tekitab elektrivooluga kuumutatav hõõgniit. Hõõgniit valmistatakse peenest volframtraadist, paigutades seda väikesesse ruumi. Hõõgniit paikneb õhukindlalt suletud klaaskolvis. Kolb on täidetud väärisgaasiga (argoon, krüptoon, harvemini ksenoon), mis aeglustab volframi aurumist, pikendades niiviisi hõõgniidi tööiga. Mida suurem on lambi võimsus, seda kuumem võib olla kütteniit ja vastavalt on kõrgem ka värvitemperatuur. Sokkel on vajalik lambi pessa kinnitamiseks ja elektritoiteahelasse ühendamiseks. Üldiselt on kasutusel keeresokkel, mida tähistatakse tähega E (sokli leiutaja T. A. Edisoni järgi) ja läbimõõduga millimeetrites. Hõõglambi valmistamise katsed algasid 19. sajandi keskel. Hõõgkehana katsetati plaatina, söestatud bambusekiudu, süsivarrast.

# data[].attributes.subject
Hõõglamp ehk elektripirn on lamp, milles valgust tekitab elektrivooluga kuumutatav hõõgniit. Hõõgniit valmistatakse peenest volframtraadist, paigutades seda väikesesse ruumi. Hõõgniit paikneb õhukindlalt suletud klaaskolvis. Kolb on täidetud väärisgaasiga (argoon, krüptoon, harvemini ksenoon), mis aeglustab volframi aurumist, pikendades niiviisi hõõgniidi tööiga. Mida suurem on lambi võimsus, seda kuumem võib olla kütteniit ja vastavalt on kõrgem ka värvitemperatuur. Sokkel on vajalik lambi pessa kinnitamiseks ja elektritoiteahelasse ühendamiseks. Üldiselt on kasutusel keeresokkel, mida tähistatakse tähega E (sokli leiutaja T. A. Edisoni järgi) ja läbimõõduga millimeetrites. Hõõglambi valmistamise katsed algasid 19. sajandi keskel. Hõõgkehana katsetati plaatina, söestatud bambusekiudu, süsivarrast.

# data[].attributes.body
Hõõglambi ehitus: 1 — klaaskolb; 2 — väärisgaasiga täidetud ruum; 3 — volframist hõõgniit; 4 — hõõgniidi voolujuht (ühendus sokli põhjakontaktiga); 5 — hõõgniidi voolujuht (ühendus sokli keermestatud osaga); 6 — tugivardad; 7 — klaasist kandevarras; 8 — voolujuhi ühenduskoht sokli keermeosaga; 9 — sokkel; 10 — isoleermastiks; 11 — põhjakontakt

# data[].attributes.headline
Thomas Alva Edison (11. veebruar 1847 - 18. oktoober 1931) oli Ameerika leiutaja ja ärimees, keda on kirjeldatud kui Ameerika suurimaid leiutajaid. Ta arendas mitmeid seadmeid, mis oluliselt mõjutasid maailma elu, sealhulgas fonogrammi , filmikaamerat ja pikaajalist praktilist elektripirnit. Edison oli viljakas leiutaja , kellel oli tema nimel 1093 USA patenti , samuti paljud patendid Ühendkuningriigis, Prantsusmaal ja Saksamaal. Veel olulisem kui arvu Edisoni patendid oli levinud mõju tema leiutised: elektriline valguse ja võimu kommunaalteenuste , helisalvestus ja filmides kõik kehtestatud uute suurte tööstusharude kogu maailmas. Edisoni leiutised aitasid kaasa massikommunikatsioonile ja eelkõige telekommunikatsioonile. Nende hulka börsisümbol , et mehaaniliste hääletus salvestaja , et aku jaoks elektriauto, elektrienergia, salvestatud muusika ja filmid. Edison arendas elektrienergia tootmise ja jaotamise süsteemi kodudesse, ettevõtetesse ja tehastesse, mis on kaasaegse tööstusmaailma oluline areng. Tema esimene elektrijaam oli Pearl Street Manhattani New Yorgis.

# data[].attributes.subject
Thomas Alva Edison (11. veebruar 1847 - 18. oktoober 1931) oli Ameerika leiutaja ja ärimees, keda on kirjeldatud kui Ameerika suurimaid leiutajaid. Ta arendas mitmeid seadmeid, mis oluliselt mõjutasid maailma elu, sealhulgas fonogrammi , filmikaamerat ja pikaajalist praktilist elektripirnit. Edison oli viljakas leiutaja , kellel oli tema nimel 1093 USA patenti , samuti paljud patendid Ühendkuningriigis, Prantsusmaal ja Saksamaal. Veel olulisem kui arvu Edisoni patendid oli levinud mõju tema leiutised: elektriline valguse ja võimu kommunaalteenuste , helisalvestus ja filmides kõik kehtestatud uute suurte tööstusharude kogu maailmas. Edisoni leiutised aitasid kaasa massikommunikatsioonile ja eelkõige telekommunikatsioonile. Nende hulka börsisümbol , et mehaaniliste hääletus salvestaja , et aku jaoks elektriauto, elektrienergia, salvestatud muusika ja filmid. Edison arendas elektrienergia tootmise ja jaotamise süsteemi kodudesse, ettevõtetesse ja tehastesse, mis on kaasaegse tööstusmaailma oluline areng. Tema esimene elektrijaam oli Pearl Street Manhattani New Yorgis.

# data[].attributes.headline
Hõõglambi esimese korra valmistajaks oli  Thomas Alva Edison 1879. aastal, USA-s.

# data[].attributes.subject
Hõõglambi esimese korra valmistajaks oli  Thomas Alva Edison 1879. aastal, USA-s.

# data[].attributes.headline
Telefon ehk telefoniaparaat võimaldab kahel või rohkemal kõnelejal pidada vestlust, kui nad ei ole otse kuuldeulatuses. Telefon muudab heli elektrisignaaliks, mis kantakse telefoniliinide või linkide kaudu pika vahemaa taha ning muudetakse seal jälle heliks ja vastupidi.Telefoni leiutajaks peetakse šotlast Alexander Graham Belli, kelle patendiavaldus seadmele, mis suutis elektrisignaalist taasluua selgelt arusaadavat inimhäält, rahuldati 1876. aastal. Telefon oli esimene seade, mis võimaldas inimestel omavahel rääkida pikkade vahemaade tagant. See muutus kiiresti asendamatuks. 

# data[].attributes.subject
Telefon ehk telefoniaparaat võimaldab kahel või rohkemal kõnelejal pidada vestlust, kui nad ei ole otse kuuldeulatuses. Telefon muudab heli elektrisignaaliks, mis kantakse telefoniliinide või linkide kaudu pika vahemaa taha ning muudetakse seal jälle heliks ja vastupidi.Telefoni leiutajaks peetakse šotlast Alexander Graham Belli, kelle patendiavaldus seadmele, mis suutis elektrisignaalist taasluua selgelt arusaadavat inimhäält, rahuldati 1876. aastal. Telefon oli esimene seade, mis võimaldas inimestel omavahel rääkida pikkade vahemaade tagant. See muutus kiiresti asendamatuks. 

# data[].attributes.headline
Alexander Graham Bell (3. märts 1847 Edinburgh – 2. august 1922 Beinn Bhreagh, Nova Scotia, Kanada) oli šoti päritolu ameerika teadlane, leiutaja ja õpetaja. Kui Bell suri, kuulutati USAs välja leinaminut, kus ühe minuti jooksul suleti kõik telefoniteenused, austamaks meest, kelle elutöö tulemusena said inimesed kasutada telefoni. Belli järgi on nimetatud mõõtühik bell. Aastal 1888 oli Bell üks National Geographic Society asutajaist.

# data[].attributes.subject
Alexander Graham Bell (3. märts 1847 Edinburgh – 2. august 1922 Beinn Bhreagh, Nova Scotia, Kanada) oli šoti päritolu ameerika teadlane, leiutaja ja õpetaja. Kui Bell suri, kuulutati USAs välja leinaminut, kus ühe minuti jooksul suleti kõik telefoniteenused, austamaks meest, kelle elutöö tulemusena said inimesed kasutada telefoni. Belli järgi on nimetatud mõõtühik bell. Aastal 1888 oli Bell üks National Geographic Society asutajaist.

# data[].attributes.headline
Telefoni leiutajaks peetakse šotlast Alexander Graham Belli, 1876. aastal, USA-s.

# data[].attributes.subject
Telefoni leiutajaks peetakse šotlast Alexander Graham Belli, 1876. aastal, USA-s.