# data[].attributes.attachment_link.title
Israel Tourist Attractions: 15 Top Places to Visit

# data[].attributes.body
Priobalna, do 40 km široka nizina uz Sredozemno more populacijsko je i gospodarsko središte zemlje. Sastoji se od Judejske (južno od Tel Aviva) te Šaronske (između Tel Aviva i Haife) i Ezrelonske nizine (sjeverno od Haife), koje kraj Haife presijeca vapnenačko gorje Karmel (528 m). U unutrašnjosti sjevernog Izraela nalazi se Galilejski ravnjak (598 m) s Galilejskim ili Genezaretskim jezerom i s dijelom gornjega toka rijeke Jordan. Na sjevernom rubu državnoga teritorija izdiže se planina Meron (1208 m, najviši vrh Izraela). Prema jugu Galilejski ravnjak prelazi u plodnu nizinu Esdraelon (povijesno značajna spojnica između Mediterana i doline Jordana). Na istoku Izrael dopire do Mrtvoga mora (Izraelu pripada 280 km²), obuhvaćajući i zapadni dio krajnjega južnoga dijela tektonski spuštene jordanske doline. Južni dio zemlje tvori brežuljkasto vapnenačko područje i pustinjski ravnjak Negev, koji se pruža do Aqabskoga zaljeva (Crveno more).

# data[].attributes.body
Prema popisu stanovništva iz 2008. godine u Izraelu živi 7 412 200 st., a prema službenoj procjeni iz 2012. godine 7 984 500 stanovnika, od čega 75,4% Židova, 20,6% Arapa (uglavnom Palestinaca) i 4,1% ostalih. Najviše ima pripadnika židovske vjere (75,4%), muslimana ima 16,9%, kršćana 2,1%, Druza 1,7%, sljedbenika behaizma 0,3%. Stanovništvo Izraela (806 000 st., 1948) nakon osnutka samostalne države 1948. godine naglo se povećalo. Od 1948. do 1990. u Izrael se uselilo 2,8 milijuna Židova, od toga 1,7 milijuna iz Europe, 500 000 iz Afrike, 400 000 iz Azije i 200 000 iz Sjeverne Amerike. Istodobno je oko 600 000 Palestinaca emigriralo u susjedne države.

Gustoća naseljenosti iznosi 368,9 st./km²; najgušće je naseljen priobalni (Šaronska nizina, odnosno okrug Tel Aviv, 7657 st./km²), a vrlo slabo južni dio zemlje (80,8 st./km², pustinju Negev nastavaju nomadi).

Porast stanovništva (2,3%, 2005–10) veći je od njegova prirodnog priraštaja (16,1‰ ili 1,61%, 2011) zbog useljavanja; natalitet iznosi 21,4‰ (2011), a mortalitet 5,3‰ (2011); mortalitet dojenčadi smanjio se s 5,0‰ (2001) na 3,5‰ (2011).

Stanovništvo je u prosjeku mlado; u dobi je do 14 godina 28,2% st., od 15 do 64 godine 61,4% st., a u dobi od 65 i više godina 10,4% st. (2012).
Očekivano trajanje života za muškarce rođene u 2011. iznosi 79,9 godina, a za žene 83,6 godina. Od ukupno 3 606 000 aktivnih stanovnika (2012), u primarnim djelatnostima (poljoprivreda, šumarstvo i ribarstvo) zaposleno je 1,2%, u sekundarnima (industrija, građevinarstvo, rudarstvo) 17,5%, a u tercijarnim djelatnostima (usluge) 81,3%.

# data[].attributes.body
U priobalnoj nizini sredozemna; u zaleđu se pojavljuju kontinentalna obilježja. Klimatske razlike očituju se i u smjeru sjever–jug (na jugu jačaju kopneni utjecaji Arabije, Sinaja i sjeveroistočne Afrike). Prosječna je temperatura u siječnju od 6 °C do 14 °C (na jugu do 18 °C), a u srpnju od 24 °C do 33 °C (na jugu do 40 °C). Godišnja količina oborina smanjuje se od sjevera prema jugu i od priobalja prema unutrašnjosti; u nizinskom području iznosi od 400 do 625 mm, a u višim predjelima do 1000 mm. Najmanje oborina primaju južni krajevi (Elat u Aqabskom zaljevu, oko 22 mm godišnje).

Osim rijeke Jordan (prirodna granica sa Sirijom i Jordanom), površinskih tokova gotovo i nema. Jordan protječe kroz slatkovodno Genezaretsko jezero (166 km²), koje ima glavnu ulogu u vodoopskrbi Izraela, i ulijeva se u Mrtvo more (810 km², 429 m ispod razine Sredozemnoga mora). Biljni se pokrov sastoji pretežno od grmovite makije. Na sjeveru je mjestimično razvijena šuma vazdazelenoga hrasta (crnike) i alepskoga bora (ukupno šume zauzimaju 6% državne površine); na pustinjskom jugu prevladava kserofitno grmlje i rijetka trava.

Biljni se pokrov sastoji pretežno od grmovite makije. Na sjeveru je mjestimično razvijena šuma vazdazelenoga hrasta (crnike) i alepskoga bora (ukupno šume zauzimaju 6% državne površine); na pustinjskom jugu prevladava kserofitno grmlje i rijetka trava.

# data[].attributes.body
Glavni je grad Jeruzalem (Yerushalayim, arapski al-Quds; 815 300 st., 2012), a najveći Tel Aviv-Yafo (414 600 st., šire gradsko područje 3 642 000 st., 2012); ostali veći gradovi (2012): Haifa (Hefa; 272 200 st.; šire gradsko područje 891 100 st.), Rishon LeZiyyon (235 100 st.), Ashdod (214 900 st.), Petah Tiqwa(Petah Tikva; 213 900 st.), Be’er Sheva (Beersheba; 197 300 st.), Netanya (192 200 st.), Holon (185 300 st.), Bene Beraq (Bne Brak; 138 800 st.), Ramat Gan (148 400 st.), Bat Yam (129 400 st.), i dr.; u gradovima živi 91,4% ukupnog stanovništva (2012).

# data[].attributes.body
Glavna su lučka središta Haifa (23,9 milijuna tona, 2012) i Ashdod (19,2 milijuna tona, 2012) na Sredozemnome moru i Elat (1,6 milijuna tona, 2012) na 12 km dugoj izraelskoj crvenomorskoj obali. Željeznička je mreža duga 1138 km (2012), a cestovna 18 697 km (2012). Glavne prometnice izgrađene su u gusto naseljenom obalnom području od Haife do Tel Aviva i povezuju priobalje s glavnim gradom (oko 300 km autocesta, 2012). Najveća je izraelska međunarodna zračna luka Ben Gurion (13,4 milijuna putnika, 2012) kraj Tel Aviva; ostale su Haifa i Elat.

# data[].attributes.body
Novčana je jedinica novi šekel (shekel; NIS, ILS); 1 novi šekel = 100 agorota.