# data[].attributes.body
Att vi får en röd tråd kring hur vi arbetar med läsförståelse och skrivförmåga i alla åldrar.

Tålamod, uthållighet .

Ge elever strategier kring all slags läsning

Ge elever strategier kring alla slags skrivuppgifter

# data[].attributes.body
Vad är det som gör att en grupp fungerar bra, och vad är det som gör att en grupp inte fungerar???? Vi måste lösa detta tidigt. Vi behöver analysera och hitta metoder/resurser för att hjälpa dessa grupper. Både elever och personal far illa av att grupper inte fungerar. Det påverkar mående och inlärning.

Vi förväntar oss att grupper ska passa in i vår skola. Vi måste på ett annat sätt anpassa skolan efter gruppen.

# data[].attributes.body
Fel riktad stöttning

Att eleven blir lämnad ensam kring en uppgift/text - handledaren måste vara där i processen

# data[].attributes.body
Det montessoriska synsättet att möta eleven där hen är fungerar bäst.

Att vara delaktig i processen. Skrivprocessen.

Öva och öva. Regelbunden träning med personlig återkoppling.

Bygger på det som är bra - lust.

Läsförståelse - högläsning, gemensam läsning kombinerat med uppgifter som görs tillsammans.

Allt detta fungerar bra för att vi möter eleven där hen är.

Att göra uppgifter tillsammans blir att modellera, vilket är bra för eleverna, att de ser hur det skulle kunna se ut.

# data[].attributes.body
Det påverkar jättemycket.

Lärarens engagemang och att hen känner sig trygg i det hen ska undervisa om avspeglar sig i undervisningen och smittar av sig till eleverna.

Att läraren förhåller sig till sitt ämne/sina ämnen på ett språkutvecklande sätt påverkar elevers språk-, läs- och skrivutveckling.

# data[].attributes.body
Vi har överlämningar mellan stadier - svårigheten ökar mellan stadierna, så vissa elever kan klara sig hyfsat på ett stadie och får svårigheter på det övre stadiet. Något vi har märkt.

Skolverkets bedömningsstöd - avstämningstester

LS tester kring läsförståelse, avkodning

Utifrån dessa görs analyser på gruppnivå/individnivå - konkreta åtgärder/anpassningar utifrån detta. Bra om vi tittar på detta gemensamt.

F-1, 2-3, 4-6 - behövs en struktur kring kartläggning, analys och utvärdering

7-9 har en tydligare struktur

# data[].attributes.body
Ett ökat kollegialt lärande.

Bättre fungerande klasser.

Ett utökat ordförråd hos eleverna.

En högre måluppfyllelse.

Ett gemensamt tänk.

En glädje för att läsa och skriva.

En tilltro till sig själv.

Ett gemensamt språk och gemensamma modeller på hela skolan.

Känna en trygghet och glädje i personalgruppen.

# data[].attributes.body
Vi behöver utveckla vårt kollegiala lärande, samt kamratbedömning.

Vi vill bli bättre på formativ bedömning.

Vi behöver utveckla våra överlämningar. Vi kanske borde "lära känna" gruppen under en längre tid (termin) innan man ska börja undervisa dem. Överlämningen mellan f-6 är enklare (men fortfarande utvecklingsbart) eftersom det finns arbetslagsmöten, glappet är större mellan sexan och sjuan. Där finns inga naturliga möten mellan personalen.

Klassdokument som beskriver anpassningar i klassen (dokumentet följer klassen genom åren)

# data[].attributes.body
En gemensam kunskapsbas och ett gemensamt synsätt.

Att vi blir bättre på att ge eleverna förutsättningar att vara en del i ett modernt demokratiskt samhälle.

Att de får strategier för att ha möjligheter att tillgodogöra sig framtida studier.

# data[].attributes.body
Att vi använder oss av inspiration utifrån och själva är goda exempel.

Att vi avsätter och ägnar tillräcklig tid till arbetet med läs- och skrivutveckling.

Vi behöver utgå från våra kartläggningar och göra gemensamma analyser som vi sedan har till utgångspunkt för hur vi använder våra resurser. För detta behöver vi en gemensam kunskapsbas.

Tillgång till litteratur som ska vara lättillgänglig och alltid närvarande.

# data[].attributes.body
Att lämna elever ensamma med textarbete. De elever vi har saknar verktyg för att arbeta själva med text. De behöver hjälp av en lärare som strukturerat förklarar och visar hur de ska tolka och arbeta med texten, t ex genom modeller för hur man kan göra.

En till en -träning eller i mindre eller anpassade grupper.

# data[].attributes.body
Inlärning hänger samman med vår förmåga att fantisera, associera och vår förmåga att vara i kontakt med våra känslor. Därför är strävan att öka elevers läsförståelse ett arbete som måste starta tidigt och som måste involvera hela skolan. Att arbeta med litteratur är en bra metod att lättare få elever att komma i kontakt med sina känslor.

Konkreta material fungerar mycket bra, särskilt med yngre barn.

Reciprokt lärande (modellinlärning) är en forskningsbaserad metod som vi vet fungerar.

# data[].attributes.body
En god kompetens och metoder för hur man kan arbeta språkutvecklande i alla ämnen är förutsättningen för goda resultat. En vilja och ett engagemang är också centralt.

Ett kollegialt lärande är också viktigt här.

# data[].attributes.body
Vid överlämningar från tidigare "stadier" får vi kunskaper om var eleverna befinner sig. Vi börjar redan i sexårsgruppen med att göra kartläggningar. Med ett fåtal barn får vi förhandsinformation från föräldrar eller t ex förskola.

# data[].attributes.body
Vi har lite svårt att se till varje individ, ofta tänker vi hela gruppen. Kognitivt. Detta gäller såväl "svaga" elever som "starka".

Praktiska vardagsövningar skulle må bra av större utrymme.

Vi är lite oflexibla i vårt tänk med hel- och halvklass. Tänk två pedagoger i en större grupp och laborera med olika elevkonstellationer, olika ämneskonstellationer. Koppla samman "nya" ämnen bild-svenska, teknik-slöjd, engelska-samhällskunskap.

Utveckla arbetet med förförståelse.

Att hinna göra bra formativa bedömningar - t ex kamratbedömning (svårt att få till bra, vi behöver lära oss mer)

# data[].attributes.body
Gemensamt bearbeta text skönlitterärt, t ex läsa texten direkt samt mellan/bortom raderna. Hur görs personbeskrivningar, miljöbeskrivningar, beskrivningar av känslor etc.

Läsa klassuppsättningar, bokcirklar, diskussioner. Hur upplever vi berättelser, vi läser samma texter men upplever olika saker. Vad ser du för bilder när du hör följande beskrivning.

Faktatexter läses med fördel gemensamt, vilka förväntningar finns på texten från början, vilka frågor har jag, vad bidrar bilderna med, läs gemensamt, stanna upp vid begrepp, diskutera, svara på frågor. Plocka ut nyckelord, diskutera gemensamt, låt var och en skriva sitt eget utifrån nyckelorden.

Att kunna dra paralleller mellan olika ord, se likheter, skillnader.

Filmer är ett bra komplement. Låta eleverna göra korta sketcher.

# data[].attributes.body
Med bra ämneskunskaper och en stor metodbank ökar möjligheterna för goda resultat. Även en positiv inställning/attityd är viktig.

ipad är inte bara ett verktyg för färdighetsträning utan ett riktigt bra verktyg/hjälpmedel vid redovisning.

Att vara öppen för olika redovisningssätt, få göra på olika sätt, tala in text, skriva text.

Att få sitta i grupper för att diskutera och utbyta erfarenheter leder också till möjligheter för ökade resultat - kollegialt lärande.

# data[].attributes.body
Olika tester för att kartlägga var de befinner sig i sin läs, och skrivutveckling, samt läsförståelse.

Vissa tester görs med spec.ped, andra med klassläraren.

Ofta har eleverna en okej läsförståelse jämfört med riket, men vi tycker att de har en sämre nivå än vad de borde ha på vår skola.

Resultatet av testerna behöver analyseras och användas i undervisningen, i första hand på gruppnivå men givetvis också på individnivå.

Utifrån analysen görs anpassningar för individen - vilket kan utvecklas.

Viss information ges vid överlämningar mellan stadierna.

# data[].attributes.body
En generell ökad förmåga att ta till sig kunskap, förbättrad studieteknik, fortsatt och ökad läs- och skrivlust.

Ett positivt gemensamt arbete hos lärarna som smittar av sig till eleverna.

Att vi lärare får tips på olika metoder som vi får prova, reflektera kring.

(ett positivt tänkande kring att ha en språkutvecklande undervisning)

# data[].attributes.body
6. Vilka effekter förväntar vi oss att Läslyftet ska ge på våra elevers läsande, skrivande och lärande?

# data[].attributes.body
5. Vad behöver framförallt utvecklas för att förbättra elevers läsförståelse och skrivförmåga?

# data[].attributes.body
4. Vad fungerar inte bra när det gäller att stötta elevers läsförståelse och skrivförmåga? Varför fungerar detta mindre bra ?

# data[].attributes.body
3.Vad fungerar bra när det gäller att stötta elevers läsförståelse och skrivförmåga? Varför fungerar detta bra?

# data[].attributes.body
2. Hur påverkar din kompetens, ditt förhållningssätt och arbetssätt elevers språk-, läs- och skrivutveckling? Ge exempel

# data[].attributes.body
1. Vad vet vi om våra elevers skrivförmåga och läsförståelse

Vilka kartläggningar, utvärderingar och analyser har gjorts?