# data[].attributes.headline
Pristatymas potemei „Elektros suvartojimas: fiksavimas ir vartojimo mažinimas“

# data[].attributes.subject
Pristatymas potemei „Elektros suvartojimas: fiksavimas ir vartojimo mažinimas“

# data[].attributes.attachment_link.description
Šeimos ūkio (ir mokyklos) elektros suvartojimo duomenų stebėjimas ir fiksavimas. Vartojimo mažinimas Mūsų duomenys, stebėjimai 3 Elektros vartojimas šeimoje. Eglė Gabija Gabija Piečytė ir Eglė Prelgauskaitė Tauragės „Šaltinio“ progimnazija 8D Stebėjimai klasėje, mokykloje Lietuva

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Darbą parengė 8d klasės mokinės Urtė Skarbaliūtė ir Elzė Zeringytė

Vieni mano, kad tai aktyvus sportas, kiti - kad tai subalansuota mityba, dar kiti - mano, kad tai - tiesiog nerūkyti ir nevartoti alkoholio. Bet geriau viską apgalvojus, galime apibendrinti visus šiuos dalykus ir pasakyti, kad sveikas gyvenimo būdas - tai mitybos, sportavimo ir žalingų įpročių neturėjimo subalansavimas.

Sveika gyvensena. Kas tai?

Vienas svarbiausių sveikos gyvensenos požymių yra subalansuota mityba.

Tai tinkamas maistinių medžiagų: baltymų, riebalų, angliavandenių, vitaminų ir mineralinių medžiagų kiekis ir jų tarpusavio santykis. Jis yra svarbus dėl to, kad net ir būtinos maisto medžiagos vartojimas per daug, turi neigiamos įtakos sveikatai.

https://anteja.lt/pagerinti-gyvenimo-kokybe-padeda-subalansuota-mityba

Kaip užtikrinti, kad mityba yra įvairi?

Per parą rekomenduojama suvartoti bent 40 % angliavandenių. Patariama vartoti pirmoje dienos pusėje. Daug angliavandenių yra duonoje, bulvėse, makaronuose.

Baltymai turi sudaryti apie 30 % jūsų mitybos. Pagrindiniai baltymų šaltiniai yra mėsa ir žuvis.

Ne daugiau nei 30 % jūsų mitybos turi sudaryti riebalai. Riebalai, kaip ir baltymai yra būtini žmogaus funkcionavimui. Jie taip pat yra energijos šaltinis. Riebalų yra daug „raudonoje" mėsoje, svieste, kai kuriuose sūriuose, leduose.

https://anteja.lt/pagerinti-gyvenimo-kokybe-padeda-subalansuota-mityba

Kokios yra šiuolaikinės mitybos problemos?

Mes vis dažniau valgome greitą ir nesveiką maistą. Valgome per riebiai, per sūriai, per saldžiai, dažnai persivalgome, vartojame daug kofeino. Greitas gyvenimo tempas smarkiai pakeitė mūsų mitybos įpročius. Mūsų mityba pamažu tapo nereguliari ir nesubalansuota. Nesveikas maistas skanesnis ir pigesnis nei kokybiškas maistas. Kiekybė mums tapo svarbesnė negu kokybė.

Vietoje saldumynų galite valgyti vynuogių, saldžių bulvių, vištienos, vaisių ir riešutų.

Cukrų įvairiuose kepiniuose ar kavoje galite pakeisti natūraliais saldikliais.

Vietoje bandelių ir kitų miltinių patiekalų valgykite lašišos, ankštinių daržovių ir riešutų. Įprastų miltų patiekalai neturi daug vitaminų ir mineralų, tad negausite naudingų medžiagų. Tokie produktai apsunkins jūsų žarnyną ir suteiks tik labai greitos energijos, kuri greitai baigsis.

Jei norisi sūrumo, valgykite žuvies, riešutų, ožkos pieno. Dienos norma yra iki 6 g druskos.

https://data.worldobesity.org/region/who-eastern-mediterranean-region-6/#data_drivers

Vanduo yra gyvybiškai būtinas žmonijai išgyventi. Suaugusio žmogaus kūne yra apie 60-70 proc. vandens ir jo atsargas būtina papildyti kasdien. Vienam žmogui kiekvieną dieną jo reikia išgerti apie 2-3 litrus, dar nemažai jo sunaudojama buityje: gaminant, skalbiant, maudantis ir kt.

Reguliarus fizinis aktyvumas padeda kontroliuoti kūno būklę ir svorį, pagerinti sveikatą ir nuotaiką, sumažinti su nutukimu siejamų ligų riziką.
VIEW
VIEW
Per mažas svoris Normalus svoris VIEW
VIEW
Nutukimas VIEW

2-18 METŲ AMŽIAUS VAIKŲ IR PILNAMEČIŲ MOKINIŲ KŪNO MASĖS (KMI) INDEKSO ĮVERTINIMO APŽVALGA

Įvairūs fizinio aktyvumo tyrimai rodo vis prastėjančią fizinio aktyvumo situaciją pasaulyje: remiantis Pasaulio sveikatos organizacijos duomenimis, pasaulyje apie 80 proc. vaikų ir paauglių nepasiekia rekomenduojamo fizinio aktyvumo kiekio.

https://sam.lrv.lt/fizinio-aktyvumo-situacija

Europos Sąjungos gyventojai tampa vis pasyvesni: kaip rodo 2017 metais atlikto „Eurobarometro" tyrimo rezultatai, niekada nesportuojančių ir nesimankštinančių asmenų dalis per keturis metus išaugo 4 proc.

Maždaug du trečdaliai Europos Sąjungos gyventojų per dieną sėdėdami praleidžia nuo 2,5 iki 8,5 valandų, o didžiausią dalį asmenų, sėdint praleidžiančių apie 5,5 valandos per dieną, sudaro 15-24 metų amžiaus jaunimas.

https://sam.lrv.lt/fizinio-aktyvumo-situacija

Lietuvoje taip pat padaugėjo fiziškai pasyvių gyventojų - nuo 46 proc. 2013 metais iki 51 proc. 2017 metais, tuo mūsų šalis lenkia ES šalių vidurkį (46 proc.).

https://www.hi.lt/news/1826/1310/Pirma-karta-skelbiami-visu-ugdymo-istaigas-lankanciu-vaiku-ir-pilnameciu-mokiniu-KMI-ivertinimo-duomenys.html

Antsvoris ir nutukimas apibrėžiami kaip nenormalus arba per didelis riebalų kaupimasis, kuris gali pakenkti sveikatai.

2019 m. apytiksliai 38,2 milijonai vaikų iki 5 metų turėjo antsvorio arba nutukę. Kadaise laikytas dideles pajamas gaunančių šalių problema, antsvoris ir nutukimas dabar auga mažas ir vidutines pajamas gaunančiose šalyse, ypač miestuose. Afrikoje antsvorio turinčių vaikų iki 5 metų skaičius nuo 2000 m. išaugo beveik 24 proc. Beveik pusė vaikų iki 5 metų, kurie 2019 m. turėjo antsvorio arba buvo nutukę, gyveno Azijoje.

https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/obesity-and-overweight

Pagrindinė nutukimo ir antsvorio priežastis yra energijos disbalansas tarp suvartojamų ir sunaudotų kalorijų. Pasaulyje buvo:

padidėjęs daug energijos turinčio maisto, kuriame yra daug riebalų ir cukraus, suvartojimas

fizinio neveiklumo padidėjimas dėl vis labiau sėdimo daugelio darbo formų pobūdžio, besikeičiančių susisiekimo būdų ir didėjančios urbanizacijos.

https://calorycare.lt/nutukimas-simptomai-priezastys-gydymas/

Antsvorio ir nutukimo, taip pat su jais susijusių neužkrečiamųjų ligų galima išvengti. Palanki aplinka ir bendruomenės yra labai svarbios formuojant žmonių pasirinkimą, nes sveikesnio maisto pasirinkimas ir reguliari fizinė veikla yra lengviausias pasirinkimas (pasirinkimas, kuris yra prieinamiausias, ir įperkamas), taigi užkertamas kelias antsvoriui ir nutukimui.

Asmeniniu lygmeniu žmonės gali:

apriboti energijos suvartojimą iš bendro riebalų ir cukraus;

padidinti vaisių ir daržovių, taip pat ankštinių augalų, nesmulkintų grūdų ir riešutų vartojimą;

Užsiimti reguliaria fizine veikla (60 minučių per dieną vaikams ir 150 minučių per savaitę suaugusiems).

https://calorycare.lt/nutukimas-simptomai-priezastys-gydymas/

Įvairūs fizinio aktyvumo tyrimai rodo vis prastėjančią fizinio aktyvumo situaciją pasaulyje: remiantis Pasaulio sveikatos organizacijos duomenimis, pasaulyje apie 80 proc. vaikų ir paauglių nepasiekia rekomenduojamo fizinio aktyvumo kiekio.

Europos Sąjungos gyventojai tampa vis pasyvesni: kaip rodo 2017 metais atlikto „Eurobarometro" tyrimo rezultatai, niekada nesportuojančių ir nesimankštinančių asmenų dalis per keturis metus išaugo 4 proc.

Maždaug du trečdaliai Europos Sąjungos gyventojų per dieną sėdėdami praleidžia nuo 2,5 iki 8,5 valandų, o didžiausią dalį asmenų, sėdint praleidžiančių apie 5,5 valandos per dieną, sudaro 15-24 metų amžiaus jaunimas.

Įvairūs fizinio aktyvumo tyrimai rodo vis prastėjančią fizinio aktyvumo situaciją pasaulyje: remiantis Pasaulio sveikatos organizacijos duomenimis, pasaulyje apie 80 proc. vaikų ir paauglių nepasiekia rekomenduojamo fizinio aktyvumo kiekio.

Europos Sąjungos gyventojai tampa vis pasyvesni: kaip rodo 2017 metais atlikto „Eurobarometro" tyrimo rezultatai, niekada nesportuojančių ir nesimankštinančių asmenų dalis per keturis metus išaugo 4 proc.

Maždaug du trečdaliai Europos Sąjungos gyventojų per dieną sėdėdami praleidžia nuo 2,5 iki 8,5 valandų, o didžiausią dalį asmenų, sėdint praleidžiančių apie 5,5 valandos per dieną, sudaro 15-24 metų amžiaus jaunimas.

Buvo apklausti 8d klasės mokiniai apie jų sveiką gyvenseną.

Po apklausos galime matyti, kad 8d klasės mokinių atsakymai buvo geri, bet ne idealūs (dauguma vaikų nesiekė rekomenduojamo žingsnių skaičiaus per dieną (10 000), nesiekė 1 val. fizinio užsiėmimo (mankštinimosi) per dieną), bet nors ir yra kur tobulėti, rezultatai nėra kritiniai.

# data[].attributes.attachment_link.description
Darbą parengė 8d klasės mokinės Urtė Skarbaliūtė ir Elzė Zeringytė Vieni mano, kad tai aktyvus sportas, kiti - kad tai subalansuota mityba, dar kiti - mano, kad tai - tiesiog nerūkyti ir nevartoti alkoholio. Bet geriau viską apgalvojus, galime apibendrinti visus šiuos dalykus ir pasakyti, kad sveikas gyvenimo būdas - tai mitybos, sportavimo ir žalingų įpročių neturėjimo subalansavimas.

# data[].attributes.headline
Pristatymas potemei „Atliekų fiksavimas ir mažinimas“

# data[].attributes.subject
Pristatymas potemei „Atliekų fiksavimas ir mažinimas“

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Loading...

Loading...

Maži darbai- dideliems pokyčiams

Loading...

Darbą atliko Tauragės „Šaltinio" progimnazijos 8d kl. mok. Gintarė Stanevičiūtė

Pasaulyje kasmet susidaro 2,01 milijardo tonų komunalinių kietųjų atliekų, o tai turėtų padidėti maždaug 70 procentų iki 3,4 milijardo metrinių tonų iki 2050 m.

Kasmet pasaulyje pagaminama daugiau nei 300 milijonų tonų plastiko. Per pastaruosius 30 metų plastiko suvartojimas išaugo 4 kartus.

2020 m. ES žmonės susidarė vidutiniškai 505 kilogramus atliekų, ty beveik 10 % daugiau nei 1995 m.

Šiuo metu daugiausia buitinių atliekų vienam gyventojui tenka Danijoje, Maltoje, Kipre ir Vokietijoje.

# data[].attributes.attachment_link.description
Maži darbai- dideliems pokyčiams | Find thousands of free educational ebooks for classroom use at read.bookcreator.com

# data[].attributes.headline
Pristatymas potemei „Sveika gyvensena — geresnio gyvenimo pagrindas“

# data[].attributes.subject
Pristatymas potemei „Sveika gyvensena — geresnio gyvenimo pagrindas“

# data[].attributes.attachment_link.description
Sveika gyvensena - geresnio gyvenimo pagrindas Laikas prie ekranų Pagrindinės problemos Miegas reikalingas mūsų nervinės sistemos darbui atlikti. Miego trūkumas gal i sutrikdyti impulsų valdymą, atsiranda nuovargis, sunku susikoncentruoti, sutrinka atmintis, padidėja daugelio ligų rizika . Medijos - mūsų gyvenimo dalis, jos naudingos ir įdomios, tačiau daugeliui naudojimasis išmaniaisiais ekranais kelia rūpestį.

# data[].attributes.headline
Pristatymas potemei „Tauragė — žaliasis miestas“

# data[].attributes.subject
Pristatymas potemei „Tauragė — žaliasis miestas“

# data[].attributes.attachment_link.description
Komandos pavadinimas: Tauragės žalininkai 1. Kodėl Tauragė vadinama „žaliaja"? 2. Kaip galime padėti Tauragei tapti „žalesnei"? 3. Kokie darbai, prietaisai, statiniai sudaro „žaliąją" Tauragę? 1. Keli jūsų šeimos nariai rūšiuoja? 2. Kiek automobilių turi jūsų šeima? 3. Pažymėkite atliekas kurias rūšiuojate 4. Kiek dažnai naudojate miesto viešąjį transportą? 5.

# data[].attributes.headline
Pristatymas potemei „Maisto švaistymas — pasaulinė problema. Pradėk nuo savęs“

# data[].attributes.subject
Pristatymas potemei „Maisto švaistymas — pasaulinė problema. Pradėk nuo savęs“

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Loading...

Ilgalaikis integruotas IT, geografijos, gamtosaugos ir darnaus gyvenimo būdo projektas „Darnumo link"
Tauragės ,,Šaltinio'' progimnazijos 8b kl. mok. Emilija ir Karina

Loading...

Maistą taupau, pasauliui lengviau!

Loading...

Maisto švaistymo problema

Maisto švaistymas - ne tik neišnaudota galimybė pamaitinti alkstančius, bet ir veltui eikvojami kiti ištekliai - žemė, vanduo ir energija, darbo jėga.

Daugelis žmonių švaisto maistą nesuprasdami jo vertės.

Atlikdamos stebėjimus išsiaiškinome kokių vartojimui dar tinkamų produktų išmetame mes ir mūsų namiškiai bei klasės mokiniai.

Pasaulyje daugiausia išmetama maisto produktų: vaisių ir daržovių.

Stebėjome kiek kartų eidami į parduotuvę susidarome pirkinių sąrašą, nusiperkame mums būtinus/reikiamus produktus pagal ir ne pagal sąrašą.

# data[].attributes.attachment_link.description
Integruotas gamtosaugos ir darnumo, IT ir geografijos projektas | Find thousands of free educational ebooks for classroom use at read.bookcreator.com

# data[].attributes.body
1) Suskirstymas darbo duetais-komandomis;
2) Temos pasirinkimas, komandos pavadinimo, „skambaus“ pavadinimo pagal potemę savo projektui sukūrimas (galima bus pakeisti, jei pergalvosite eigoje), IT projekto galutiniam pristatymui pasirinkimas — užrašoma lentelėje bendrame 8 klasių projekto dokumente (yra pvz.); (stebėkite ir draugų pasirinkimus, visos potemės turi būti panaudotos bent kartą); Rašyti į savo klasės lapą!
3) Susipažinimas su projekto kūrimo žingsniais:
*A *darbo planas-minčių žemėlapis duete-komandoje: savo komandos tikslo išsikėlimas, uždavinių ir terminų numatymas, pasiskirstymas darbais tarpusavyje (vertinama pažymiu sekančią IT pamoką— išsamaus darbo plano parengimas su tinkama minčių žemėlapiams IT);
* B *klausimyno su Google Formų įrankiu kūrimas (konsultuotis su mokyt. E. Rupšiene dėl pačių klausimų prasmingumo); *klausimyno siuntimas savo klasės mokiniams, duomenų surinkimas-atsisiuntimas Excel formatu, duomenų analizavimas, diagramos; (klausimyno užduoties vertinimo kriterijai — klausimyno struktūra, klausimų rūšys (bent 3), iliustravimas nuotraukomis ir dizainas; pasiuntimas klasiokams ir atsakymai, jų analizė);
* C *teorinės medžiagos paieška, atrinkimas (dėl galutinės atrankos konsultuotis su E. Rupšiene) ir rengimas pristatymui su genial.ly, Google skaidrių, emaze, prezi, piktochart, MS Power Point, video filmuku ir pan. — medžiagos dėstymas nuo artimo prie tolimo - tai yra nuo namų, mokyklos, Tauragės, Lietuvos iki pasaulio mastu esamos situacijos, problemų... ; (vertinama pažymiu — svarbiausios informacijos atranka, aiškus perteikimas, šaltiniai)
* D *asmeniniai ir komandiniai praktiniai tyrimai, stebėjimai, fiksavimai; (vertinama duomenų suvedimas, analizavimas, apdorojimas, pateikimas diagramomis (darbas su Excel programa);
* E *visų darbo dalių sujungimas į vieningą pristatymą; *galutinio darbo pristatymas mini konferencijoje; *pakartotinis savo klausimyno siuntimas klasiokams — jų žinių patikrinimas po pristatymų. (Pristatymo trukmė konferencijoje 5 min.; skaityti GRIEŽTAI DRAUDŽIAMA)

Už kiekvieną atskirą projekto vykdymo etapą (A, B, C, D, E — penki pažymiai) vertinimas atskirais pažymiais. Kiekvienai daliai pateikti rasite atitinkamą užduotį classroome.
Pavyzdinis pristatymo video: https://youtu.be/YnwYMZzkiUc

# data[].attributes.headline
Klaidas D. Integruotas IT ir geografijos bei gamtosaugos projektas (teorija ir klausimynas-žaidimas)

# data[].attributes.subject
Klaidas D. Integruotas IT ir geografijos bei gamtosaugos projektas (teorija ir klausimynas-žaidimas)

# data[].attributes.body
Teorija:
https://view.genial.ly/642174b2b6a35a0019c3ba7f/interactive-content-kelione-po-siaures-amerika
Klausimynas-žaidimas:
https://view.genial.ly/644b656da526dc00174c1444/interactive-content-klausimynas-apie-siaures-amerika

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Grenlandija - didžiausia pasaulyje sala. Ji yra netoli šiaurės rytų Šiaurės Amerikos žemyno krantų, tarp Arkties ir Atlanto vandenynų. Salą supa Bafino, Labradoro, Grenlandijos jūros. Apie 80 % salos paviršiaus dengia ledas ( Grenlandijos ledo skydas).

Centrinėje dalyje vidutinis ledo storis 2300 m, didžiausias - 3400 m. Tūris - 2,6 mln. km³. Dėl visuotinio klimato atšilimo ledo danga palaipsniui tirpsta. Siaurais slėniais ledynai leidžiasi į jūrą ir sudaro daugybę ledkalnių (13-15 tūkst. per metus). Ledu nepadengtos sritys (plotis iki 250 km) driekiasi salos pakrantėse, ypač pietvakariuose ir šiaurėje. Joms būdingas plokščiakalnių reljefas (aukštis 400-600 m) ir kalnų masyvai (iki 2000 m). Rytinėje salos pakrantėje iškilęs aukščiausias kalnas - Gunbjornas (3694 m).

Grenlandijos klimatas arktinis ir subarktinis; pakrantėse - jūrinis, virš ledyno - žemyninis. Vidutinė sausio temperatūra pakrantėje: nuo -7 °C pietinėje iki -36 °C, liepos mėnesio: nuo +10 °C pietuose iki +3 °C šiaurės vakaruose. Salos centre vidutinė sausio temperatūra yra -46 °C, liepos -12 °C. Metinis kritulių kiekis pietuose 800-1100 mm, šiaurėje 150-250 mm, virš ledo dangos 300-400 mm.

Europiečiai salą atrado 875 metais, tačiau žinoma, kad saloje su pertraukomis gyventa bent nuo 2500 m. pr. m. e. Nuo 986 metų pietvakarių Grenlandiją ėmė apgyvendinti Islandijos ir Norvegijos vikingai ir įkūrė dvi gyvenvietes. Jų kaimynais tolimoje Grenlandijos šiaurėje ir jos rytuose buvo vėlyvosios Dorseto archeologinės kultūros žmonės, vėliau Tūlės archeologinės kultūros žmonės, dabartinių inuitų protėviai, kurie ėmė slinkti į salos pietus.

Pakartotinai europiečiai, tik jau daugiausiai danai, Grenlandiją vėl ėmė kolonizuoti 1721 m., ir nuo 1721 m. Grenlandija tapo Danijos kolonija. 1985 m. vasario 1 d. Grenlandija paliko Europos Sąjungą ir taip tapo pirmąja teritorija, pasitraukusia iš ES. Grenlandija perėmė savivaldos kontrolę, policijos, teismų valdymą, pakrančių apsaugą ir gamtos resursų kontrolę. Grenlandų kalba paskelbta oficialia šalies kalba.Teigiama, kad tai paskutinis žingsnis prieš paskelbiant nepriklausomybę.

Aukščiausias Grenlandijos vadovas yra Danijos karalienė Margareta II. Danijos vyriausybė kaip savo ir karalienės atstovą Grenlandijoje skiria vyriausiąjį komisarą.

Grenlandijos piliečiai renka parlamentą - 31 vietos lanstingą. Vyriausybės vadovas yra ministras pirmininkas kuris dažniausiai būna ir valdančiosios lanstingo partijos pirmininkas. Dabartinis ministras pirmininkas yra Kuupik Kleist.

Kaip Danijos dalis, Grenlandija renka 2 narius į Danijos parlamentą.

Grenlandijoje gyvena daugiau kaip 57 000 gyventojų, kurių 88 % yra grenlandai ( arba inuitų dalis, susimaišusi su europiečiais, daugiausiai ir .

Likę 12 % - europiečiai, vėlgi - daugiausiai danai). Dauguma Grenlandijos gyventojų įsikūrę pakrantėse, ypač pietvakariuose, nes čia klimatas ne toks atšiaurus. Didžioji dalis gyventojų evangelikai liuteronai. Šalyje šalia oficialios grenlandų kalbos , dar kalbama ir .

Šiuo metu Grenlandijos ekonomika yra itin priklausoma nuo žvejybos ir žvejybos eksporto, nes pagrindinis verslas - žvejyba. Tik 1 % Grenlandijos žemės galima dirbti: auginamos šalčiui atsparios daržovės ( burokai, ropės). Mėsai veisiamos ožkos, avys ir šiauriniai elniai. Pakrantės vandenyse gausu lašišų, menkių, krevečių.

Saloje nėra geležinkelių, o kelių nutiesta vos 150 km. Pagrindinė sausumos transporto priemonė tebėra šunų kinkinys.

Kanados didžiąją dalį apima Šiaurės Amerikos platforma, kurios kristalinis pamatas ( Kanados skydas) išeina į paviršių šalies vidurinėje ir rytinėje dalyje.

Labiausiai kalnuota yra vakarinė šalies dalis, kuria driekiasi Kordiljerų grandinės: Uoliniai kalnai, Makenzio kalnai, Franklino kalnai, Ričardsono kalnai, Selvino kalnai. Palei Ramiojo vandenyno pakrantę tęsiasi Pakrantės kalnai, kurių dalyje, Šv. Elijo kalnagūbryje stūkso aukščiausia Kanados vieta - Logano kalnas (5959 m).. Kanados šiaurės vakarus užima Jukono plokščiakalnis.

Kanadoje gausu karstinių reljefo formų, yra apie 2000 karstinių urvų (ilgiausias - Kastlgardo, giliausias - Arktomiso; Uoliniuose kalnuose), taip pat ledo urvų.
AUKŠČIAUSI KANADOS KALNAI
: pietuose ir centrinėje dalyje - vidutinių platumų, toliau į šiaurę - subarktinis ir arktinis. Pakrantėse (rytinėje ir vakarinėje) būdingas jūrinis klimatas, centrinėje dalyje ir šiaurėje - žemyninis ir ryškiai žemyninis. šiaurėje ilgos, speiguotos, be storos dangos. Temperatūros nukrenta žemiau -40 °C. Speigai būdingi ir sritims, gausu sniego ir Kordiljerose. Pietvakariuose ir rytuose žiemos šiltos. prerijose nereti dideli karščiai (25-30 °C, pasitaiko ir virš 40 °C), pakrantėse vyrauja gaivesni orai (žemiau 20 °C), o šiaurėje temperatūros vos keliais laipsniais viršija 0 °C. Drėgniausia vakarinėje pakrantėje (ypač ), kur per metus gali iškristi virš 2000 mm kritulių. Drėgna ir pietryčiuose (>1000 mm). Centrinėje dalyje daug sausiau, neretos ilgos sausros (300-500 mm). Sausiausia arktinėse srityse (iki 250 mm), o Elsmyro salos šiaurėje iškrenta vos 100 mm kritulių. Didelę dalį šalies teritorijos užima žemė. Vankuverio saloje amžino įšalo

Šalis yra tarp Ramiojo vandenyno vakaruose, Atlanto vandenyno rytuose ir Arkties vandenyno šiaurėje. Kranto linijos ilgis - 202 080 km.

Vidaus vandenys užima 8,9 % Kanados teritorijos.Kanados upėms tenka ~7 % pasaulio atsinaujinančių vandens išteklių.
Kanadoje išskiriami 5 pagrindiniai baseinai:
Ilgiausia upė - Makenzis. Upių tinklas tankus. Upės vandeningos, daug kur slenkstėtos. Gausu krioklių ( Niagaros - vandeningiausias, 2407 m³/; Džeimso Briuso - aukščiausias, 840 m; Cerberio - aukščiausias krytis, 475 m; kiti žymesni - Aleksandros, Atabaskos, Virdžinijos, Montmorenso).

Kanadoje yra virš 2 milijonų ežerų, 561 ežeras didesnis, nei 100 km² . Ežerai daugiausia ledyninės kilmės.

Didžiausi ežerai: Didieji ežerai (pasienyje su JAV; Hurono ežero dalis 36 000 km² yra didžiausias ežeras šalyje), Didysis Lokių ežeras (31 328 km², didžiausias vien Kanadoje esantis ežeras), Didysis Vergų ežeras, Vinipego ežeras, Atabaskos ežeras, Šiaurės Elnių ežeras, Netilingo ežeras

Dėl didelio šalies ploto joje didelė gamtinių zonų įvairovė. Arktinėse salose būdingi arktinių dykumų landšaftai su labai skurdžia augalija, toliau einant pietų link driekiasi ir miškatundrių tyrai. Kanados centrine dalimi tęsiasi plati juosta (auga , , , , juodosios eglės , rytuose - ). Pietvakarinėje dalyje auga mišrieji miškai ( , , , besimaišantys su spygliuočiais). Centriniuose pietuose - prerijų maumedžiai (dabar daugiausia išdirbtos).

Kanadoje gausi gyvūnijos įvairovė: šalies šiaurėje sutinkami baltieji lokiai, ruoniai, vėpliai, šiauriniai elniai, avijaučiai, poliarinės lapės, baltieji kiškiai, lemingai.

Taigos gyvūnai: briedžiai, vapičiai, bizonai, rudieji lokiai ( grizliai), kanadinės lūšys, vilkai, rudosios lapės, kanadiniai bebrai. Mišriuosiuose miškuose veisiasi elniai, meškėnai, pilkosios voverės,pietiniuose nemiškinguose rajonuose - šakotaragės antilopės, kojotai. Būdingiausi Kordiljerų gyvūnai: snieginiai ir kalnų avinai, švilpikai, baribalai, pumos. Didžiosiose Lygumose veisiasi goferinių šeimos žinduoliai.

Arktinėse jūrose gyvena nykštukiniai tikrieji banginiai, narvalai.

Gausu migruojančių paukščių. Peri įvairios žąsys, kanadinės gervės, poliarinės žuvėdros, baltieji tetervinai, baltosios pelėdos, snieginės žąsys, lediniai narai, rausiančiosios pelėdos, amerikiniai kalakutai.

Vandenys labai žuvingi: jūrose plaukioja juodadėmės, Atlanto, ledjūrio menkės, plekšnės, jūrinės vėgėlės, jūrinės lydekos, Atlanto ir juodieji otai, jūriniai ešeriai, atlantinės lašišos, krabai, krevetės, amerikinės austrės, jūrų ežiai, vidaus vandenyse - arktinės palijos, Šiaurės Amerikos ežerų ir vaivorykštiniai upėtakiai, kanadiniai sterkai, amerikiniai upiniai unguriai.

Iš viso Kanadoje skaičiuojama ~200 žinduolių, 460 paukščių, virš 40 varliagyvių, virš 40 roplių, virš 1200 žuvų rūšių.

Kanadoje gyvena 31 612 897 žmonių. Augimas vyksta dėl imigracijos ir, mažesne dalimi, dėl natūralaus prieaugio. Maždaug trys ketvirtadaliai Kanados populiacijos gyvena mažiau nei 150 km atstumu nuo sienos su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis.

Kaip ir daugelyje išsivysčiusių valstybių, Kanadoje didėja amžiaus mediana ir tuo pačiu mažėja darbingo amžiaus žmonių procentas.

Gyventojų amžiaus struktūra:

0-14 metų: 16,1 % (2 761 711 vyrų ir 2 626 836 moterų)

15-64 metų: 68,7 % (11 633 950 vyrų ir 11 381 735 moterų)

virš 65 metų: 15,2 % (2 220 189 vyrų ir 2 862 787 moterų)

RELIGIJOS
Etninė sudėtis

Torontas yra vienas iš etniškai įvairiausių pasaulio miestų. 49,9 % procento mieste gyvenančių žmonių gimė už Kanados ribų ir pagal šį rodiklį Torontas pirmauja pasaulyje.

Pirmieji Kanados gyventojai buvo indėnai, kurie čia atkeliavo prieš maždaug 15 000 metų per paskutinį ledynmetį, kurio metu buvo nukritęs jūros lygis ir per susidariusius sausumos tiltus buvo galima Ameriką pasiekti iš Eurazijos. Pirmieji europiečių tyrinėtojai dabartinę Kanadą pasiekė XV a. pabaigoje.

Kanadoje dvi oficialios kalbos - prancūzų ir anglų. 1969 m. liepos 7 d. patvirtinus Oficialiųjų kalbų aktą prancūzų kalba buvo sulyginta su anglų visais atžvilgiais, tai pradėjo Kanados tapimo dvikalbe šalimi procesą.

Šalyje taip pat priskaičiuojama 11 indėnų ir eskimų kalbų grupių.

Kanados provincijos ir teritorijos turi teisę nusistatyti savo oficialias kalbas.

Šalies sostinėje Otavoje 2002 m. oficiali tapo dvikalbystės politika.62,8% miesto gyventojų šneka angliškai, 14,9% prancūziškai, o 37% laisvai komunikuoja abiem kalbomis.

Apie 6 milijonų Kanados gyventojų gimtosios kalbos neturi oficialaus statuso, tai daugiausia kinų, vokiečių, pandžabų ir ispanų kalbos.

Kanada yra didžiausia Amerikos ir antra pagal plotą (po Rusijos) šalis visame pasaulyje. Jos plotas - apie 9 093 507 km².Didelį Kanados plotą (apie 9 %) sudaro salos ir salynai. Kanada užimą šiaurinę Šiaurinės Amerikos žemyno dalį.

Kanados sausumos sienų ilgis - 8891 km. Visa ji - su Jungtinėmis Valstijomis (iš jų 2475 km su Aliaska). Jūrines ribas šalis turi su Grenlandija bei Sen Pjeru ir Mikelonu (Prancūzijos valda).

Šalis yra tarp Ramiojo vandenyno vakaruose, Atlanto vandenyno rytuose ir Arkties vandenyno šiaurėje. Kranto linijos ilgis - 202 080 km. Tai ilgiausia pasaulyje kranto linija (prie to prisideda didelė stambių salų gausa).Neskaitant salų, kranto ilgis - 60 180 km.

turi daug naudingųjų iškasenų, medienos, yra aukšto ekonominio išsivystymo valstybė. Kanados prerijos yra vienas iš svarbiausių kviečių gavybos regionų. Iš Kanados kviečiai eksportuojami į tuos kraštus, kur jų stinga, pavyzdžiui, į tropikų šalis. Eksportuojama laikraštinis popierius, pjauta miško medžiaga, celiuliozė, popieriaus masė, nikelis, aliuminis, nafta ir jos produktai, gamtinės dujos, geležies rūda, varis, asbestas, uranas, kalio druska, lėktuvai, automobiliai ir jų dalys. Svarbiausias prekybos partneris - JAV, be to, prekiaujama su Japonija, D. Britanija, Vokietija, Prancūzija, Belgija, Danija, Australija, Rusija.

Pagal bendrą kalnakasybos produkciją Kanada užima II vietą pasaulyje. Kanadoje mineralinių žaliavų ir pusfabrikačių vidutiniškai vienam gyventojui pagaminama daugiau negu kitose šalyse. Kanada užima labai aukštą vietą pasaulyje pagal nikelio, cinko rūdų, sidabro, kalio druskos, asbesto gavybą, šiek tiek žemesnę pagal aukso, platinos, niobio, molibdeno rūdų, gamtinių dujų, sieros gamybą. Miškas daugiausiai kertamas Britų Kolumbijos, Kvebeko, Ontarijo provincijose. Kanadai tenka apie 1/8 pasaulio medienos produkcijos ir 1/3 eksporto. Kanadoje sumontuotas rekordinis skaičius vėjo jėgainių, kurių bendra galia siekia 239 MW.

Kanados kultūra istoriškai buvo paveikta britų, prancūzų, aborigenų kultūrų bei tradicijų. Kanada yra geografiškai plati ir etiškai įvairi šalis. Kanados kultūra taip pat buvo labai paveikta imigracijos iš viso pasaulio. Dauguma kanadiečių vertina daugiakultūriškumą ir Kanados kultūrą mato kaip daugiakultūrišką iš prigimties.

Kanados oficialios nacionalinės sporto šakos: ledo ritulys (žiemą) ir lakrosas (vasarą). Ledo ritulys yra nacionalinis laisvalaikio užsiėmimas ir populiariausias sportas šalyje.

Kitos populiarios sporto šakos yra kerlingas ir futbolas.Golfas, beisbolas, slidinėjimas, amerikietiškas futbolas, tinklinis ir krepšinis yra plačiai žaidžiami jaunimo ir mėgėjų, bet profesionalių lygųnėra.

Kanada yra viena geriausiai išsilavinusių šalių pasaulyje. Nuo 25 iki 64 metų buvo baigę vidurinę mokyklą, o 66 % įgijo aukštesnįjį išsilavinimą. Kanadoje yra stipri, iš esmės valdoma ir gerai finansuojama visuomenės švietimo sistema. Todėl kai kurie Kanados švietimo sistemos aspektai provincijose gali skirtis. Tačiau kadangi švietimo sistemą prižiūri Kanados federalinė vyriausybė, švietimo lygis visoje šalyje išlieka aukštas. Kanados mokykla ir švietimo sistema yra gera ir prieinama.

Švietimo sistema yra padalinta į tris lygius: pradinis, vidurinis, povidurinis.

Pradinis ugdymas - šis lygis, dar žinomas kaip pradinė mokykla, prasideda nuo darželio ar 1 klasės (nuo 8 iki 13 metų).

Vidurinis išsilavinimas - taip pat žinomas kaip vidurinė mokykla, šis lygis svyruoja nuo 9 klasės (14-15 metų) iki 12 klasės (17-18 metų).

Kanadoje yra platus kolegijų ir universitetų tinklas, siūlantis geriausią povidurinio ugdymo sistemą visame pasaulyje.

Kanada turi daugybę tarptautinių universitetų programų, esančių miesto ir kaimo regionuose. Kanados universitetų suteikti laipsniai yra prilyginami kitų pasaulio universitetų laipsniams.
Didžiausi miestai (savivaldybės)
Aliaskoje orai labai skiriasi įvairiuose regionuose. Pietinė pakrantė pasižymi didele drėgme, vėsiomis vasaromis ir švelniomis žiemomis. Tačiau arčiau šiaurės esantis Aliaskos klimatas jau tikrai yra subarktinis ir net arktinis. Vasarą temperatūra gali pakilti iki +30 laipsnių Celsijaus, o žiemą -iki -52 ° C. Vasara labai sausa, o žiema -snieguota. Tai Aliaskos šiaurė, kuri traukia turistus, čia galite stebėti garsiąją Šiaurės pašvaistę.

Vidutinė temperatūra

Vidutinė temperatūra žiemą jis pasiekia -18 laipsnių, vasarą retai viršija + 15-18 ° Aliaskoje yra daug sunkesnių skaičių. Priklausomai nuo regiono, žiemą temperatūra gali nukristi iki -20-25 laipsnių Celsijaus, o vasarą retai pasiekia + 15 ° C išorinio lango termometrą. Vidutinė pusiasalio temperatūra kraštutiniuose regionuose, kur maksimali ir minimali temperatūra gali siekti 30 laipsnių ir nukristi žemiau -50 laipsnių.

Metinis kritulių kiekis

Vidutinis metinis kritulių kiekis Aliaskoje gali svyruoti nuo 1600 iki 5000 mm. Kalnuose drėgmė yra daug didesnė nei plokščioje dalyje. Pietuose kritulių kiekis smarkiai sumažėja. Šiaurėje kritulių lygis tampa dar mažesnis: kontinentinėje zonoje jau iki 300 mm, o arktyje - iki 150 mm.

Vėjai Aliaskos ir Labradoro pusiasalyje

Vėjų stiprumas taip pat skiriasi priklausomai nuo sezono ir priklauso nuo vietovės. Tačiau Aliaskos ir Labradoro pusiasalių vėjų kryptis yra gana panaši. Žiemą vyrauja šiaurės rytų (arktiniai) vėjai, vasarą - vidutinio stiprumo vėjai.

Iš Azijos per Aliaską į Šiaurės Ameriką žmonės atsikėlė prieš 15-40 tūkstančių metų. Eskimai ir aleutai Aliaskos pusiasalyje apsigyveno prieš 3-8 tūkstančius metų. Pirmasis Aliaskos krantus pasiekęs europietis - V. J. Beringas, kurio vadovaujama rusų laivyno ekspedicija čia atplaukė 1741 metais.

XIX amžiaus 9-ajame dešimtmetyje pusiasalyje rasta aukso, prasidėjus aukso karštligei užplūdo kolonistai, paspartėjo ekonomikos vystymasis. Nuo 1884 metų buvo gubernatoriaus valdoma apygarda, 1903 metais nustatytos ribos su Kanada, nuo 1912 m. Aliaska tapo teritorija.

Aliaska 1959 metais tapo JAV valstija.
Tarp Beringo ir Aliaskos jūrų yra Aliaskos pusiasalis, vakaruose - Siuardo pusiasalis. Valstijos viduryje plynaukštė, rytuose - Jukono plokščiakalnis, pietuose - Aliaskos kalnagūbris, šiaurėje - Brukso kalnagūbris bei Arktinė žemuma. Aliaskai priklauso daug salų, Aleksandro salynas, Aleutų salos, Kodiako sala, Šv. Lauryno sala. Pietų Aliaskoje yra 17 aukščiausių JAV viršūnių, taip pat ir aukščiausia Šiaurės Amerikos vieta - Makinlio viršūnė (6194 m). Yra ugnikalnių, taip pat 4 ilgiausi pasaulio kalnų ledynai.
Gamtiniai ištekliai:

Ekonomika labai priklauso nuo kitų JAV valstijų, kadangi pramonė mažai išvystyta.

Eskimų ir Indėnų gentys pačios pragyvena, naudodamos gamtos išteklius (medžioja, žuvauja, ir t. t.)

Aliaska yra viena iš mažiausiai apgyvendinta JAV valstijų. Aliaskos sostinė Džunas.
Aliaskoje yra 148 įvairaus dydžio miestai. Miestui priskiriama gyvenvietė, jeigu joje gyvena daugiau kaip 400 gyventojų.
DIDŽIAUSI ALIASKOS MIESTAI
JAV klimatas yra labai įvairus: Havajuose ir Floridoje vyrauja tropinis klimatas, Aliaskoje - arktinis, žemyninis - Vidurio lygumoje, aridinis - pietų dykumose. Žemiausias temperatūra būna šiaurėje sausio- vasario mėnesiais. Aukščiausia temperatūra vasarą yra užfikusota Mirties slėnyje - 50 °C

Krantų ilgis siekia 19924 km. Ji susideda iš trijų teritorinių dalių: pagrindinės žemyninės, šiaurinės Aliaskos ir salų.

Atlanto vandenyno pakrantė yra labai žema. Čia yra Atlanto lyguma ir raukšlinių (86 m žemiau jūros lygio). Aliaskos centre yra Apalačų aukštumos, kuriuose matomos geologinės deformacijos šiaurės rytuose. Vakarinėje Apalačų kalnų dalyje yra Kordiljerų kalnai. Jie susideda iš Montanos ir Ramiojo vandenyno kalnų. Montanos vakarinėje dalyje yra Uoliniai kalnai 4440 metrų aukščio, o rytuose prerijų plynaukštė. Didžiausia šio kalnuoto regiono upė yra Misūris. Žemiausias taškas yra Mirties slėnyje, Kalifornijoje Jukono kalnagūbris, o pietinėje Aliaskos dalyje yra aukščiausias JAV taškas - Makinlio kalnas. Jo aukštis siekia 6194 metrus.

Anglų kalba Jungtinėse Valstijose yra faktiškai nacionalinė. Apie 216 milijonų arba 81 procentas vyresnių nei penkerių metų amžiaus šalies gyventojų namuose kalbėjo tik angliškai. Ispanų kalba, kuria namuose kalbėjo 12 procentų šalies gyventojų, yra antra labiausiai šalyje vartojama kalba. Ispanų kalba šalies mokyklose populiariausia kaip užsienio kalba. Dalis amerikiečių palaiko idėją, kad anglų kalba šalyje gautų oficialios kalbos statusą, nes teisiškai ji oficiali mažiausiai 28 valstijose.

Jungtinių Valstijų švietimo sektorių valdo valstijų ir vietinės valdžios, kurių darbą reguliuoja Jungtinių Valstijų Švietimo departamentas. Šis departamentas atsakingas už federalinių lėšų, skirtų švietimui, paskirstymą valstijoms.

Daugumoje valstijų šešerių ar septynerių metų amžiaus vaikams privaloma lankyti mokyklą (paprastai nuo pirmosios klasės arba vaikų darželio), kol jiems sukaks 18 metų (paprastai vidurinėje mokykloje baigus 12 klasių). Kai kuriose valstijose 16-17 metų amžiaus moksleiviams taip pat yra leidžiama baigti mokyklą. Apie 12 % vaikų lanko parapines arba privačias pasaulietines mokyklas. Kiek daugiau nei 2 % vaikų mokomi namuose. Jungtinėse Valstijose yra daug tarpusavyje konkuruojančių privačiųjų ir viešųjų aukštojo mokslo institucijų, įskaitant ir dvimečius koledžus (kolegijas), kur vykdoma atviro stojimo politika.

Jungtinės Amerikos Valstijos - daugiakultūrė šalis. Šalyje gyvena labai daug įvairių etninių grupių, vyrauja tų tautų tradicijos ir vertybės. Kultūra, kurios laikosi dauguma amerikiečių - vadinamoji, vyraujanti Amerikos kultūra - yra laikoma Vakarų kultūra, kuri didžiąja dalimi kilo iš Europos imigrantų ir Afrikos vergų atsivežtų tradicijų.
MAISTAS
Jungtinėse Valstijose vyraujančios kulinarinės tradicijos panašios į kitų Vakarų šalių tradicijas. Kviečiai yra pagrindinė JAV grūdinė kultūra. Tradicinėje amerikietiškoje virtuvėje naudojama kalakutiena, baltauodegių elnių mėsa, bulvės, batatai, kukurūzai, moliūgai, klevo sirupas. Ant barbekiu lėtai kepama kiauliena ir jautiena, krabų paplotėliai, bulvių traškučiai.Sielos maistas ( angl. soul food) - Afrikos vergų sukurta virtuvė, šiuo metu populiari tarp afroamerikiečių, ypač JAV pietuose.

Jungtinių Valstijų nacionaliniu sportu yra laikomas beisbolas, Nors daugelis pagrindinių JAV sporto žaidimų išsivystė remiantis Europos tradicijomis, krepšinis, tinklinis, riedlenčių, snieglenčių sportai yra Išrasti Jungtinėse Valstijose. Lakrosas ir banglenčių sportas kilo iš Amerikos indėnų ir vietinių havajiečių žaidimų, atsiradusių dar prieš kontaktą su Vakarų kultūra.

Atlanto vandenyno pakrantės lyguma tęsiasi tolyn į žemyno gilumą iki lapuočių miškų ir Pjemonto aukštumų. Apalačių kalnai atskiria rytų pakrantę nuo Didžiųjų ežerų ir Didžiųjų ir Centrinių lygumų. Misisipės ir Misūrio upės, sudarančios ketvirtą pagal ilgį upių sistemą pasaulyje, teka iš šiaurės į pietus per šalies centrinę dalį. Lygios ir derlingos Didžiųjų lygumų prerijos driekiasi į vakarus iki pietryčių aukštumų regiono. Uoliniai kalnai, esantys Didžiųjų lygumų vakariniame pakraštyje, driekiasi iš šiaurės į pietus ir Kolorado valstijoje pasiekia didesnį nei 4 300 metrų aukštį. Toliau į vakarus driekiasi uolingas Didysis Baseinas ir dykumos, pavyzdžiui, Mohavė. Siera Nevados ir Kaskadinių kalnų grandinės tęsiasi netoli Ramiojo vandenyno pakrantės. Aliaskoje esantis aukščiausias šalyje Makinlio kalnas yra 6194 metrų aukščio. Aktyvūs ugnikalniai būdingi Aliaskos Aleksandro ir Aleutų saloms. Havajai sudaryti iš vulkaninės kilmės salų.

Jungtinėse Valstijose gyvena daugiau nei 400 žinduolių, 750 paukščių ir 500 roplių bei amfibijų rūšių.

Augalija priklauso holarktinei sričiai ir 3 augalijos provincijoms: subarktinei, Atlanto vandenyno ir Ramiojo vandenyno.

Subarktinė provincija apima Aliaskos, Minesotos, Viskonsino, Mičigano valstijas; būdingos 2 augalijos formacijos - arktinė tundra ir taiga. Arktinėje tundroje auga samanos, kerpės, viksvos, reti žemi krūmai (alksniai, beržai keružiai, poliariniai gluosniai). Taigoje vyrauja spygliuočių miškai; Aliaskai būdinga baltosios ir juodosios eglės, beržai, nuo Minesotos iki Didžiųjų ežerų - pušys (veimutinės, Bankso), taigos rytinei daliai - maumedžiai, kanadinės cūgos, raudonieji klevai.

Atlanto vandenyno provincijoje (į rytus nuo Kordiljerų) vyrauja ąžuolų miškai su kaštonais, tulpmedžiais ir lazdynais, Apalačų kalnuose - klevų ir bukų miškai (aukštikalnėse - kėnių ir eglių). Meksikos įlankos pakrantės pelkėse yra kiparisų miškų. Vakaruose Atlanto vandenyno provincijos miškai pereina į prerijas.

Ramiojo vandenyno provincijai priklauso Kordiljeros. Pakrantėje auga sitkinių eglių, pocūgių, kiparisų, tujų, sekvojų, kalnų rytiniuose šlaituose - pušų ir maumedžių miškai. Sierra Nevados kalnuose - spygliuočių miškai (sekvojos, didieji mamutmedžiai). Aukščiausioje miškų zonoje auga Engelmano eglės, kėniai, maumedžiai, pušys. Uoliniuose kalnuose, 1400-3600 m aukštyje, auga spygliuočių miškai su geltonosiomis ir suktaspyglėmis pušimis, dygiosiomis eglėmis, pilkaisiais kėniais, aukščiau kaip 3600 m - subalpinės ir alpinės pievos. Kalifornijos sausuosiuose regionuose auga ąžuolai, akacijos, žagreniai. Didžiojo Baseino dykumose ir pusdykumėse auga kiečiai, balandūnės, į pietus nuo 38° šiaurės platumos - kaktusai ir kiti sukulentai. Floridos pusiasalio pietuose - džiunglių tipo augalija (visžaliai Virdžinijos ąžuolai, magnolijos). Jungtinių Amerikos Valstijų teritorijos miškingumas 24 %.

Didžiausios upės : Misisipė su intakais Misūriu ir Ohaju, Kolumbija, Koloradas, Jukonas. Daugelio upių režimas nereguliarus, ypač kontinentinio klimato rajonuose. Reguliarų režimą turi Šv. Lauryno upė, tekanti Kanados pasieniu. Didžiausi ežerai : Aukštutinis ežeras, Huronas, Mičiganas, Eris, Ontarijas (pusė ežerų ploto priklauso JAV kita pusė Kanadai). Didžiajame baseine yra nenutekamų sūrių ežerų (Didysis Druskos ežeras). Floridoje daug karstinių ir lagūninių ežerų. Aliaskoje - ledyniniai tektoniniai ežerai.

Viena svarbiausių JAV ūkio suklestėjimo prielaidų yra gamtos ištekliai.

Naudingos iškasenos

JAV užima 1 vietą pasaulyje pagal daugelio naudingų iškasenų gavybą (šalies nepatenkina gaunamų iškasenų kiekiai, todėl kai kurias žaliavas importuoja). Svarbiausias kalnakasybos rajonas - Pietūs. ~2/3 naftos gaunama Centro pietvakarių valstijoje, ypač Teksase ir Luizianoje; be to, jos gaunama Kalifornijoje, Kalnų valstijose. JAV išgauna ~1/3 pasaulio gamtinių dujų, svarbiausias gavybos rajonas - Centro pietvakariai. Akmens anglis išgaunama Apalačų akmens anglių baseine. Uranas kasamas Ambrosija Leiko telkinyje. Varis kasamas Arizonos ir Jutos valstijose cinkas - Kalnų valstijose, švinas - Misūrio valstijos pietryčiuose, fosforitai - Floridoje, Kalnų valstijose, kalio druska - N. Meksikoje, siera - Teksaso ir Luizianos pakrantėse.

Amžiaus struktūra (2007)

0-19 metų: 27,4 % (vyrų 42,667,761; moterų 40,328,895)

20-64 metų: 60,1 % (vyrų 89,881,041; moterų 90,813,578)

65 metų ir daugiau: 12,6 % (vyrų 15,858,477; moterų 21,991,195)

Gyventojų prieaugis: 0,90 % (2007)

Gimstamumas: 14,20 gimusių/1000 žmonių (2007)

Mirtingumas: 8,30 mirusių/1000 žmonių (2007)
Vidutinė gyvenimo trukmė

Bendra: 78,00 metų

Vyrų: 75,20 metų

Moterų: 81,00 metų

Prieškolumbinės eros metais Mezoamerikoje ėmė formuotis daug kultūrų. Dauguma jų, olmekai, toltekai, majai ir actekai, buvo pažangios civilizacijos iki pirmo kontakto su europiečiais.

1521 m., po konkistadoro Hernano Korteso išsilaipinimo, Meksika tapo Ispanijos kolonija ( Naujoji Ispanija) ir ja išbuvo iki nepriklausomybės paskelbimo.

Po to, kai 1834 metais, kai prezidentas Santa Ana panaikino federacijos konstituciją, Jukatanas bei Teksasas paskelbė nepriklausomybę. Po 1846- 1848 metų JAV-Meksikos karo Teksasas, kaip ir dar trečdalis Meksikos teritorijos šalies šiaurėje, atiteko JAV.

Meksika, oficialiai Meksikos Jungtinės Valstijos- valstybė Šiaurės Amerikos pietvakariuose. Ribojasi su JAV šiaurėje, Gvatemala ir Belizu pietryčiuose, Ramiuoju vandenynu vakaruose, Karibų jūra bei Meksikos įlanka rytuose. Šalis užima beveik 2 mln. km² plotą ir yra 5-ta iš didžiausių Amerikų žemynų valstybių ir 14-ta tarp didžiausių nepriklausomų valstybių pasaulyje.

Ji Šiaurės Amerikos žemyne tęsiasi nuo šiaurės vakarų į pietryčius daugiau nei 3000 km, susiaurėdama ties Tehuantepeko sąsmauka pietuose ir besitęsdama į šiaurės rytus Jukatano pusiasaliu. Šiaurėje ribojosi su JAV, pietuose - su Belizo valstybe ir Gvatemalos valstybe.

Rytinius krantus skalauja Meksikos įlanka ir Karibų jūra, vakarinius - Ramusis vandenynas. Meksikos pakrantės ilgis - 9330 km. Kalifornijos įlanka skiria pagrindinę dalį nuo Kalifornijos pusiasalio.

Didžiąją dalį šalies paviršiaus užima kalnai, tačiau čia yra ir tropinių miškų, ir saulės išdegintų dykumų. Centrinėje šalies dalyje esančio Meksikos kalnyno šiaurėje vyrauja pusdykumės ir dykumos. Aukščiausia jos vieta - Orisabos ugnikalnis (5700 m), žemiausia - Salados lagūna (-10 m). Ilgiausia Meksikos upė yra Bravo del Nortė (1906 km, bendras ilgis - 3003 km).

Meksikos šiaurinėje dalyje subtropinis (šiaurės vakaruose žemyninis), pietinėje - tropinis. Vidutinė metinė temperatūra šiaurinėje dalyje 20-24 °C (vėsi žiema, karšta vasara), pietinėje dalyje - 24-28 °C (vasara nuo žiemos skiriasi apie 5 °C). Sausio vidutinė temperatūra nuo 10 °C Meksikos šiaurės vakaruose iki 25 °C pietuose; liepos vidutinė temperatūra nuo 15 °C kalnyno vidinėse plynaukštėse (Šiaurės Mesoje) iki 30 °C Kalifornijos įlankos pakrantėje ir Meksikos pietryčiuose.

Meksikos floros rūšių įvairovė yra viena didžiausių pasaulyje. Užregistruota daugiau kaip 20 000 augalų rūšių, iš jų beveik pusė (apie 10 000 rūšių) yra endeminės. Tik Meksikoje aptinkamos endeminės gentys sudaro apie 12 % visų pasaulio augalų genčių. Šešių šeimų - astrinių, miglinių, kaktusinių, gegužraibinių, raudinių ir pupinių - augalai sudaro apie 40 % viso šalies floros rūšių skaičiaus. Daugiausia endeminių genčių ir rūšių yra kalnuose (70 % genčių ir rūšių), sausringose ir pusiau sausringose srityse (60 %)

Beveik 50 % šalies teritorijos yra sausringos ar pusiau sausringos sritys, kuriose vyrauja dykumų ir pusdykumių augalija, t. y. žemaūgės žolės, kaktusai (žvakidžio, drūtenio, mėlenio, kuolenio, kūlenio ir kitų genčių), agavos.

Vidutinio drėgnumo paatogrąžių srityse, kurios apima beveik 20 % šalies teritorijos, vyrauja vasaržaliai ir mišrūs miškai, kuriuose daugiausia auga pušys, ąžuolai, pasitaiko kėnių. Šiuose miškuose vešli žolių danga, gausu epifitų.

Atogrąžų vidutinio drėgnumo srityje, kuri apima 17,5 % šalies teritorijos, vyrauja vasaržaliai miškai. Juose daugiausia auga burseros, kapokmedžiai, celčiai, ratsparniai ir kiti medžiai, pasitaiko kaktusų, agavų. Drėgnųjų atogrąžų srityje, apimančioje 11 % šalies teritorijos, vyrauja visžaliai atogrąžų miškai, kuriems būdinga didelė medžių įvairovė, gausu epifitų iš gegužraibinių ir bromelijinių šeimų.

Gyvena sterbliniai žinduoliai (šiauriniai ir virgininiai oposumai), nepilnadančiai (meksikinės ir nykštukinės skruzdėdos), šikšnosparniai (paprastieji vampyrai, amerikiniai netikrieji vampyrai, meksikiniai ilganosiai, dėmėtieji ausyliai), graužikai (Alleno voverės, meksikiniai starai, meksikiniai miškiniai žiurkėnai, auksaspalviai agučiai, pakos, meksikiniai dygliatriušiai), kiškiažvėriai (floridiniai triušiai), primatai (kabiauodegės beždžionės), plėšrieji (vilkai, kojotai, juodieji lokiai, rudosios lūšys, jaguarai, pumos, paprastieji meškėnai, baltanosiai koačiai), neporanagiai (Birdo tapyrai), poranagiai (baltauodegiai elniai, didžiosios mazamos, pekariai). Į lagūnas prie Žemutinės Kalifornijos krantų suplaukia veistis apie 90 % pasaulio pilkųjų banginių. Daug paukščių. Iš amerikinių grifų dažni paprastieji kalakutiniai grifai ir varniniai grifai, reti - kondorai; gausu įvairių rūšių kolibrių. Iš roplių gausu barškuolių ir vienintelių pasaulyje nuodingų driežų - Meksikos nuodadančių ir šiurpiųjų nuodadančių. Iš varliagyvių gyvena meksikinės ambistomos ir kiti ambistominiai. Daug žuvų.

Meksika yra 12 pasaulyje ir antra Lotynų Amerikoje pagal BVP. Tačiau išlieka didelis atotrūkis tarp skurdžiausių ir turtingiausių žmonių sluoksnių. Pagrindinė prekybos partnerė - JAV.

Daugiau kaip pusė Meksikos gyventojų gyvena ir dirba kaime, augina pluoštinius bei maistinius augalus. Tačiau vis daugiau ūkininkų augina eksportui kavą, medvilnę, cukranendres ir pomidorus. Šios pelningos kultūros išstumia iš dirbamos žemės tuos pasėlius, kurie meksikiečiui būtini maistui. Daugelis ūkininkų yra kooperatyvų nariai ir, susivienydami savo ribotus išteklius, padeda vieni kitiems.

Kalba

Meksikoje gyvena apie 121 mln. žmonių . Tai antra didžiausia pagal gyventojų skaičių Lotynų Amerikos šalis ir didžiausia ispaniškai kalbanti šalis pasaulyje.

Kalba

Meksikoje nėra konstitucinės valstybinės kalbos federaliniu mastu. Vietinių tautų lingvistinių teisių pagrindiniame įstatyme numatoma valstybine laikyti ispanų kalbą, vartojamą 97 % Meksikos gyventojų.

Meksikoje susipynusios ikikolumbinių civilizacijų ir ispanų kultūros, taip pat egzogeninių kultūros elementų visų pirma iš JAV.Geriausiai pasaulyje žinomi ir paplitę meksikiečių patiekalai, tai - šokoladas, taco, kvesadila, enčilada, burito, tamale ir kt.

Populiariausias sportas Meksikoje - futbolas.

Nuo seniausių laikų meksikiečiai yra išmoningi audėjai. Jie moka išausti spalvingus audinius su ryškiais geometriniais raštais. Šiais laikais meksikiečių medžiagos audžiamos dideliuose fabrikuose, tačiau kai kurie namudininkai vis dar audžia rankinėmis staklėmis, tradiciniu būdu.

Religija

Paskutinio gyventojų surašymo duomenimis, 95 % gyventojų save priskiria krikščionims. Katalikai

sudaro 89 % visų gyventojų, iš kurių 47 % kas savaitę eina į bažnyčią.Apie 6 % (virš 4,4 mln. žmonių) yra protestantai, kurių didžiausią dalį sudaro sekmininkai ir charizmatai .

Gan didelis septintosios dienos adventistų skaičius (0,6 mln.) virš 1 milijono Jehovos liudytojų.

Islamas Meksike praktikuojamas labai mažos musulmonų bendruomenės. Jų yra Toreono mieste, Koahuiloje ir (maždaug 300) San Kristobal de las Kasase, Čiapasase. Meksikos žydų yra virš 45 000. Meksikoje budistai sudaro mažumą - jų čia apie 108 000., t. y. beveik 0,001 %. Beveik 3 mln. (t. y. apie 0,03 % visų gyventojų) nepriskyrė savęs jokiai religijai.

Centrinė Amerika arba Vidurio Amerika, Šiaurės Amerikos žemyno pietinė dalis (į pietryčius nuo Tehuantepeko sąsmaukos). Šiaurės rytuose ją skalauja Atlanto vandenyno Meksikos įlanka ir Karibų jūra, pietvakariuose - Ramusis vandenynas. Pietryčiuose (ties Darjeno sąsmauka) Centrinė Amerika susisiekia su Pietų Amerika. Centrinės Amerikos ilgis apie 2200 km, plotis svyruoja nuo 48 km iki 960 km, plotas 523,780 km². Centrinę Amerika sudaro:

Dažnai Centrinei Amerikai priskiriama ir Meksika ar bent jau jos dalis (Jukatano pusiasalis).

Kai kada regionui priskiriamos ir Karibų jūros salos.

Gyventojai - kreolai, indėnai ir metisai; vyraujanti oficiali kalba - ispanų, vienintelė išimtis Belizas, kuriame kalbama anglų kalba. Yra kalbančių indėnų kalbomis, tačiau šios dažnai neturi oficialios kalbos statuso.

Kalnuose randama aukso, sidabro, švino, stibio, sieros, Centrinės Amerikos vakaruose - naftos.

Upės trumpos, bet vandeningos. Ramiojo vandenyno baseino upės žiemą nusenka. Jukatano šiaurėje, klintinėje lygumoje, upių beveik nėra. Didžiausi ežerai: Nikaragvos (~8000 km²) ir Managvos (Nikaragvoje), Isabalio (Gvatemaloje).

Dirvožemiai ir augalija išsidėstę vertikaliosiomis zonomis. Atlanto pusėje iki 800 m aukščio dirvožemiai latentiniai, sujaurėję, auga drėgnieji tropiniai miškai su palmėmis ir vertingomis medžių rūšimis, daugybė lianų.
Gyvūnai: plačianosės beždžionės, jaguarai, tapyrai, šarvuočiai, skruzdėdos, šikšnosparniai, iguanos, iš paukščių - tukanai, kolibriai, goacinai.
Centrinės Amerikos šiaurės rytinėje pakrantėje auga drėgnieji atogrąžų miškai (raudonmedžiai, fikusai, palmės, bambukai), pietvakarinėje - sezoniškai drėgni atogrąžų miškai ir retmiškiai. Lygumose (rytuose) kai kur yra savanų. Kalnuose - vertikalusis zoniškumas .

Centrinės Amerikos klimatą lemia jos padėtis atogrąžose. Žemumose šilčiausio mėnesio vidutinė temperatūra 27-28 °C, šalčiausio - nuo 21-24 °C šiaurėje iki 26 °C pietuose. Šiaurės rytų šlaituose gausiai lyja ištisus metus, per metus iškrenta 1500-7000 mm kritulių, didesnė dalis pietinėje dalyje. Ramiojo vandenyno pakrantėje žiemą būna sausra (šiaurėje 6-7 mėn., pietuose 3 mėn.), kritulių per metus 1000-1700 mm. Tarpukalnių daubose ir Jukatano šiaurės vakarų dalyje kritulių iki 500 mm per metus.

Didieji Antilai - Karibų jūros salų, vadinamų Vakarų Indija, dalis (kartu su Bahamais ir Mažaisiais Antilais).

Antilus sudaro: , Jamaika, Espanjolos sala (sudaryta iš Haičio vakaruose ir Dominikos Respublikos rytuose) ir Puerto Rikas .

Didieji Antilai - žemyninės kilmės salos, skirtingai nei Mažieji Antilai, kuriuos sudaro jaunos vulkaninės ar koralinės kilmės salelės.

Didieji Antilai suvaidino ryškų strateginį vartų į Amerikos žemynus vaidmenį, o laikais, kai jūrinė galia nulemdavo šalies svarbą, čia buvo kovų tarp , Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės laukas. Pradžioje salos tiekė žaliavas, o vėliau tapo svarbiausiais uostais jūrų keliuose tarp Europos ir Naujojo Pasaulio. Atsiradus komercinėms oro linijoms, jų strateginė svarba sumažėjo.

# data[].attributes.attachment_link.description
Integruotas IT ir geografijos projektas, 7a kl.

# data[].attributes.body
Nuoroda:
https://read.bookcreator.com/5cIm8ub0dyWEbGEuJkZRmcarFdA3/4PPukxegSWWu1hugsm8YVQ

# data[].attributes.body
Nuoroda:
https://read.bookcreator.com/5cIm8ub0dyWEbGEuJkZRmcarFdA3/BnYnRGEkQHOhZ9TOoFJZfA

# data[].attributes.body
https://read.bookcreator.com/5cIm8ub0dyWEbGEuJkZRmcarFdA3/JLKBcv1hQ0-qXenWZGjujQ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tauragės „Šaltinio" progimnazija

PASAULIO GYVŪNIJA
IR AUGALIJA

Atšiaurios sritys Šiaurės pusrutulyje

Šiaurės pusrutulis -Žemės rutulio dalis, esanti į šiaurę nuo pusiaujo

Balžuvos savaime paplitusios tundrose ir miškuose visame Šiaurės pusrutulyje.

Šiaurės pusrutuliui būdingas klimatas su šaltomis žiemomis ir vėsiomis vasaromis. Dažni krituliai yra sniegas.

Atšiaurios sritys Antarktidoje

Šis žemynas yra pats šalčiausias, temperatūra 89.2 laipsniai šalčio. Jį skalauja Pietų vandenynas. Būna nemažai stiprių vėjų, dažnai vyksta rūkas

Gyvūnai yra prisitaikę prie didelės dregmės. Jie turi didelį sluoksnį, kuris juos apsaugo nuo šalčio.
Augalai irgi prisitaikę prie didelės dregmės.

Augalija: 1150 grybų rūšių, 100 samanų rūšių

Gyvūnija: banginiai, ruoniai, žuvys, paukščiai, pingvinai ir vabalai

Šiai sričiai būdingi yra keturi metų laikai ir jų klimatas (vasarą-šilta, žiemą-šalta, bei tarpiniai sezonai: ruduo pavasaris).

Šioje srityje gyvena šie gyvūnai-vilkai, meškos, kiti žinduoliai. Plaukioja daug skirtingų žuvų rušių. Iš 1677 augalų ir gyvūnų rūšių Europoje, kurioms gresia išnykimas, labiausiai nykstančios yra sraigės, moliuskai ir žuvys.

Augalijos tipai, kuriame vyrauja spygliuočiai medžiai (eglės, kėniai, maumedžiai, pušys). Taip pat vidutinės platumos neįsivaizduojamos be gėlių ir kitokių įdomių augalų.

Savo gyvenamos vietos sritis

55.260495, 22.279827 kordinatės

2. Gamtos ypatumai (klimatas)

Lietuvos klimatas leidžia čia augti daug įvairėm augalams

Internetas, wikipedija, taurage.lt

1.Pienės
2.Kiaulpienės
3.Pušūs
4.Eglės
5.Ąžuolai
6.Dilgelės
7.Narcizai
8.Beržas
9.Rožė
10.Tulpė

# data[].attributes.attachment_link.description
6b grupinis integruotas IT ir geografijos, gamtos ir gamtosaugos projektas „Virtuali knyga"

# data[].attributes.body
Knygos nuoroda: https://read.bookcreator.com/5cIm8ub0dyWEbGEuJkZRmcarFdA3/h7PjpQXMTe2UFQIR1hUJ2w

# data[].attributes.headline
Dailininkės Sigutės Ach išpiešta „Robotukų siena“ mokykloje

# data[].attributes.subject
Dailininkės Sigutės Ach išpiešta „Robotukų siena“ mokykloje

# data[].attributes.body
Įkvėpta mokinių idėjų apie įvairios paskirties — kūrėjus, saugotojus, rūšiuotojus, stebėtojus ir kt. — robotukus dailininkė Sigutė Ach sukūrė „Robotukų sieną“

# data[].attributes.headline
Dailininkė Sigutė Ach robotukų apsuptyje

# data[].attributes.subject
Dailininkė Sigutė Ach robotukų apsuptyje

# data[].attributes.headline
Mokiniai, kurių idėjos įkvėpė dailininkę — sienos bendraautoriai — pasirašo sienoje 

# data[].attributes.subject
Mokiniai, kurių idėjos įkvėpė dailininkę — sienos bendraautoriai — pasirašo sienoje 

# data[].attributes.body
Roboto vardas Maris. Jis dirba miške ir renka šiukšles. Jas iškart perdirba ir gaminius sudeda į maišą.

# data[].attributes.body
Roboto vardas Viktoras. Jo paskirtis: ieškoti Žemės drebėjimų sužeistų žmonių ir nusiųsti jų koordinates žmonėms gelbėtojams. Kol gelbėtojai atkeliauja, robotas suteikia pagalbą (maistą, mediciną).

# data[].attributes.body
Roboto vardas Perdirbuonis. Jo paskirtis: veikia po vandeniu ir renka šiukšles. Naudoja Subsea baterijas. Su žnyplėmis paima šiukšles ir jas perdirba.
Įsivertinu 10.

# data[].attributes.body
Roboto vardas Kazys. Jis savo ilgomis rankomis iš medžių išrenka įstrigusias šiukšles ir gelbsti jose įsipainiojusius gyvūnus bei paukščius.

# data[].attributes.body
Roboto vardas Beta. Jo paskirtis yra valyti miškus. Jis iš šiukšlių sau gamina energiją. O su žnyplėmis jis gali pasiekti šiukšles medžiuose.

# data[].attributes.attachment_caption
Robotas vardu Burbuloidas. Jo paskirtis saugoti gamtą, surinkti visas šiukšles.

# data[].attributes.body
Roboto vardas Krovas ir jis mieste 50 metrų atstumu gali pakrauti, bet kokį mobilųjį įrenginį.

# data[].attributes.body
Robotuko vardas yra Bobas. Jis linksminantis robotas, kuris tiek dideliems tiek mažiems gali pakelti nutaiką. Su juo niekada nesijausi liūdnas.

# data[].attributes.body
Roboto vardas Gelbstis. Jis skirtas suteikti pagalbą. Gali iškviesti greitąją pagalbą ir jei pasiklydo žmogus jam parodys kelią namo.

# data[].attributes.body
Roboto vardas robjausmis. Jis gali jausti žmonių jausmus, ypač meilę.

# data[].attributes.body
Roboto vardas Robertas. Jis yra universalus daiktų taisytojas.

# data[].attributes.body
Roboto vardas Regina. Bitės perneša augalų žiedadulkes, kad jie galėtų duoti sėklų ir vaisių, augalus aprūpina , padeda jiems daugintis.

# data[].attributes.body
Šio robotuko vardas yra Pagalbininkas. Jo paskirtis padėti skurdiems Afrikos gyventojams. Jis gabens įvaires priemones pavyzdžiui vaistus, vandenį.

# data[].attributes.body
Roboto vardas yra Citrius. Jis skirtas povandeniniam stebėjimui.

# data[].attributes.body
Šio roboto vardas Mr. Astro-natorius. Jis saugo mūsų planetą nuo įvairių pavojų kosmose. Ekrane ant pilvo matoma Žemė, o su žnyplėmis gali pagrėbti bet ką, kas mums būtų potencialus pavojus.

# data[].attributes.attachment_caption
Robotuko vardas yra Mokslobotas. Paklausus bet kokio klausimo, jis iškarto turės atsakymą, nes žino viską.

# data[].attributes.body
Šio roboto vardas yra Planetorius. Jis yra planetų kūrėjas ir gamintojas. Keliauja aplink kosmosą ir su savo rankom pagamina naujas planetas.

# data[].attributes.body
Roboto vardas yra Ašarėlė.Jos paskirtis yra džiuginti žmones jeigu jie liūdi.Padeda juos nuraminti ir net išklauso,taip pat jis mėgsta duoti balioną kiekvienam liūdinčiam žmogučiui,nes jis žino jog iškart jiems,tai pakelia nuotaika.Ašarėlė yra labai bendraujanti ir mėgsta žmones.

# data[].attributes.body
Roboto vardas yra Šiukšlius. Jis yra kosminis šiukšlių rinkėjas. Gamtoje rastas šiukšles robotas surenka ir sudeda į mažą dėžutę, kuri yra jo pilve.

# data[].attributes.body
Roboto vardas yra Vandenis. Jo paskirtis– išvalyti povandenines šiukšles. Į mažą dėžutę, kuri kabą apačioje, patenka šiukšlės, kurias robotas surenka savo metalinėmis rankomis. Šiukšlės saugomos roboto viduje, o kai robotas grįžta, šiukšlės iš jo išimamos.

# data[].attributes.body
Roboto vardas Jūrų Siaubas. Jo paskirtis gaudyti kenksmingas žuvis trišakio pagalba. Jei žuvis per stipri jis jas pagauna elektros pagalba. Jis laiko maišą savo kairėje rankoje kur deda pagautas žuvis, o dešinėje trišakį su kuriuo jis jas pagauna. Elektros jis išgauna iš didelio geltono skritulio ant jo krūtinės su elektros ženklu. Taipogi jis turi ir savo aušinimo sistemą. Svarbu pridurti, kad jis niekada neišsikrauna nes jis paima pasislėpusią elektros energiją iš vandens.

# data[].attributes.body
Roboto vardas "Quaesitor" (Lotyniškai "Ieškotojas")
Roboto paskirtis: Tyrinėti dar neatrastas vandenyno gelmes, jų ekosistemą. (Įsilieja su kitomis žuvimis)

# data[].attributes.body
Roboto vardas: Filtrius. Jo paskirtis filtruoti nešvarų vandenį. Jis turi du siurblius vandens siurbimui vietoje rankų ir savo korpuse vandens filtrą kuriame visas vanduo yra filtruojamas, turi žvaigždes vietoje akių, kad įmatytu visas nepakankamai prafiltruotas vandens daleles. Taip pat turi kraniuką savo šone, kad išleistų visą prafiltruotą vandenį.

# data[].attributes.body
Roboto vardas Švies-foras. Jis gatvėse reguliuoja eismą bei per atstumą įkrauna elektromobilius bei elektrinius paspirtukus.

# data[].attributes.body
Roboto vardas Mykolas
Jo paskirtis: apsaugo namus nuo parazitų, kenksmingų bakterijų ar virusų.

# data[].attributes.body
Roboto vardas Skalbenkė. Jos paskirtis pagrinde skalbti rūbus, bet ji dar sugeba plauti grindis kojų pagalba, jai labai nepatinka netvarka.

# data[].attributes.body
Robotuko vardas yra Coco. Jis daro coca cola savo pilve iš perdirbamų oro teršalų.

# data[].attributes.body
Roboto vardas: Išmanus šiukšlių rinkėjas
Roboto paskirtis: rinkti šiukšles iš vandens

# data[].attributes.body
Robotukas vardu Frankas. Jis gali iš dulkių bei šiukšlių pagaminti plytas ir kitas statybines medžiagas.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kontūrinis robotas su vektorinės grafikos programa Lunacy Vitoldas Vachoviak

# data[].attributes.body
Roboto vardas: Optimus Prime
Jo paskirtis: Išmanusis robotas, kuris pagal užsakymą restorane atneša maistą ir perdirba nesunaudotą maistą į naujus produktus. Be to moka neblogai kalbėti.

# data[].attributes.body
Roboto vardas Frankas
Roboto paskirtis - padėti atlikti įvairiausius namų ruošos darbus, geriausiai atlieka valymą langų

# data[].attributes.body
Robot vardas yra Rož3
Jinai yra restorano padėjėja. Atneša ir užsako maistą.

# data[].attributes.body
Roboto vardas yra Elektronas. Prisilietus, šis robotukas pakrauna tau energijos ir taip tu gali išgyventi dieną, sunkų darbą be nuovargio ir kavos.

# data[].attributes.attachment_caption
1) Roboto vardas Gigi. Robotas skirtas rinkti šiukšles

# data[].attributes.body
1) Roboto vardas Gigi
2) Robotas skirtas rinkti šiukšles.

# data[].attributes.body
Robotas kuris padeda apsaugoti mūsų gamtą, jis gali visokias šiukšles paversti į ilgalaikio naudojamus daiktus.

# data[].attributes.body
1) Robotas vardu Elas Kuris renka šiukšles mieste ir vandenyje

# data[].attributes.body
Roboto vardas gamtininkas

# data[].attributes.body
Roboto vardas Jonas, jis yra gydytojo padėjėjas. Duoda vaistus, pamatuoja kraujo spaudimą.

# data[].attributes.body
"MTZ-1"
Robotas skirtas skenuoti mėnulio paviršių ir eiškoti ledo mėnulio poliuose.

# data[].attributes.body
Robotuko vardas : Gėlininkas

# data[].attributes.body
1) Šiukšlių surinkėjas, kuris gali šokinėti ir surinkti, o viduryje 3dėžės simbolizuoja surinkimai šiukšlių. Viršutinės linijos simbolizuoja jo visą mikroschemą.

# data[].attributes.body
Roboto vardas: "MU" (Mobilusis Ugnegesys)
Jo paskirtis gesinti ugnį, jis išleidžią natrio hidrokarbonatą, gesinant ugnis. Turi 2 kameras ir vietą kur laikyti natrio hidrokarbonatą.

# data[].attributes.body
Roboto vardas yra Elektronas. Prisilietus, šis robotukas pakrauna tau energijos ir taip tu gali išgyventi dieną, sunkų darbą be nuovargio ir kavos.

# data[].attributes.body
1. Dirbau su programa genial.ly
2.Užtrukau dvi pamokas.
3. Sekėsi gerai.
4.Vertinu 9/10

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kelionė po Pietų Ameriką

Pietų Amerikos šalys

Gajana

Urugvajus

Surinamas

Paragvajus

Prancūzijos Gviana

Kiurasao

Folklando (Malvinų) salos

Aruba

Trinidadas ir Tobagas

Pietų Amerikos klimatas , geografinė padėtis
Pietų Amerika yra išsidėsčiusi abipus pusiaujo. Beveik visas žemynas gauna didelį saulės kiekį. Vidutinė temperatūra per metus praktiškai nesikeičia ir išlieka apie 20-30 laipsnių.
Pietų Amerikos gyvūnyja
Pietų Amerikoje yra gausu gyvūnų, čia yra daug kolibrių, nuodingųjų varlių lapalaipių, tukanų, hoackinų, nuodingųjų vorų.
Pietų Amerikos žmonės ir jų veikla ( rasės , tautybės , religijos , švietimas , kultūra ir ekonomika )
Pietų Amerikoje yra labai daug skirtingų tautų ir rasių žmonių, tačiau daugiausia yra žinoma indėnų, afrikiečių ir europiečių.

Taip pat yra daug katalikų, evangelikų, protestantų ir t.T.

Čia ekonomika yra įvairi. Čia vyrauja turizmas žemės ūkis ir pramonė.

Šaltiniai :

https://farbitis.ru/lt/south-america/climate-of-south-americasss/

https://www.vle.lt/straipsnis/pietu-amerikos-etnine-sudetis/

https://lt.wikipedia.org/wiki/Piet%C5%B3_Amerika

https://prezi.com/tjebsthpmmkl/pietu-amerikos-gyvunai/

# data[].attributes.attachment_link.title
7a klasės Gintarės Bendikaitės prezentacija apie Pietų Amerikos

# data[].attributes.attachment_link.description
Kelionė po Pietų Ameriką Pietų Amerikos šalys Gajana Urugvajus Surinamas Paragvajus Prancūzijos Gviana Kiurasao Folklando (Malvinų) salos Aruba Trinidadas ir Tobagas Pietų Amerikos klimatas , geografinė padėtis Pietų Amerika yra išsidėsčiusi abipus pusiaujo. Beveik visas žemynas gauna didelį saulės kiekį. Vidutinė temperatūra per metus praktiškai nesikeičia ir išlieka apie 20-30 laipsnių.

# data[].attributes.headline
Gustas Jašinskis 2023-03-12 Naujoji Zelandija

# data[].attributes.subject
Gustas Jašinskis 2023-03-12 Naujoji Zelandija

# data[].attributes.body
1 dirbau su programa genial.ly
2 Užtrukau 1val
3 sekėsi puikiai
4 vertinu 7/10

# data[].attributes.attachment_link.description
Darba parengė Tauragės šaltinio progimnazijos 7a kl. mokinys Gustas Jašinskis Naujoji Zelandija Velingtonas Oklandas Stiuarto sala Šiaurės sala Pietų sala Ramusis vandenynas kraistčerčas Kuko kalnas Rotoruo Raselas Kvinstaunas

# data[].attributes.body
1.Dirbau su programa genial.ly.
2.Užtrukau 1valanda ir 30minučių. https://view.genial.ly/64747e0fd6af770018f50bd1/interactive-content-oceanic-world-map

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Darbą atliko,,Šaltinio''progimnazijos 7a klasės mokinys Oskaras Lukoševičius

Susipažinkite

Pietų Azija pazimėta šio ženklu

Azija - didžiausia pasaulio dalis (33 % viso Žemės paviršiaus be Antarktidos), čia gyvena apie 60 % pasaulio gyventojų. Su Europa sudaro Eurazijos žemyną. Riba tarp Azijos ir Europos žemynų nėra vienareikšmiškai apibrėžta. Nuo Amerikos Aziją skiria Beringo sąsiauris. Nuo Afrikos - Sueco kanalas.

KLIMATAS

Kadangi Azija tęsiasi nuo pat Arkties iki pusiaujo, joje driekiasi visos klimato juostos. Didžiojoje Azijos dalyje (ypač, vidutinių platumų juostoje) būdingas žemyninis klimatas su šaltomis žiemomis ir karštomis vasaromis. Čia metinis kritulių kiekis neviršija 300 mm, žiemą atšąla žemiau -40 °C (žemiausia temperatūra (iki -70 °C - Š. pusrutulio šalčio polius) yra buvusi Azijos šiaurės rytuose - Verchojanske ir Oimiakone). Vasarą sušyla iki +40 °C. Labiausiai žemyninis yra Šiaurės rytų Sibiro klimatas; čia absoliučioji temperatūrų amplitudė daugiau kaip 100 °C (Verchojanske 101,7 °C). Vidutinių platumų juostoje žiemą, atšalus sausumai, virš Šiaurės ir Centrinės Azijos susiformuoja aukšto atmosferos slėgio sritis (Azijos anticiklonas) su giedrais, šaltais ir be vėjo orais. Jos centras būna virš Mongolijos. Pačioje šiaurėje vyrauja arktinis klimatas. Poliarinė naktis trunka 110 parų; vidutinė temperatūra žemesnė nei -40 °C; liepos vidutinė temperatūra ne aukštesnė kaip 10 °C, metinis kritulių kiekis 150-300 milimetrų.
Augalija,bei gyvi padarai
Didžioji dalis Azijos patenka į holarktinę floristinę ir zoogeografinę sritį. Arabijos pusiasalio pietūs, Indostano, Indokinijos pusiasaliai ir Malajų salynas yra paleotropinėje floristinėje srityje, o Pietų Azijoje išskiriama savita Indijos-Malajų zoogeografinė sritis. Arabijos pietūs yra Etiopijos zoogeografinėje srityje.[8] Azijoje sutinkamos beveik visos gamtinės sritys. Arkties vandenyno pakrantėje driekiasi tundros juosta, iš pietų juosiama siauros miškatundrės. Toliau pietuose beveik per visą Sibirą (taip pat Mongolijos, Mandžiūrijos pakraščius) driekiasi miškingiausia Azijos sritis - taiga. Toliau į pietus yra miškastepės augalijos zona, ši pereina į bemiškę stepių zoną (kserofitinės žolės ir puskrūmiai). Pagrindinė Azijos stepių juosta vadinama Ponto stepe (Kazachstanas, pietų Sibiras). Azijos vakaruose ir vidurinėje dalyje stepės pereina į pusdykumes ir dykumas. Šios labiausiai paplitusios vidinėse Azijos srityse: Gobio dykuma, Karakumai, Taklamakanas, Kyzylkumai, Dešte Lutas, Dešte Keviras, Tharo dykuma, Sirijos dykuma, Arabijos dykuma. Vidurinės Azijos aukštikalnės yra daugiausia bemiškės, tik jų išoriniai (priešvėjiniai) šlaitai (pvz., Tibeto rytuose, Himalajų pietuose) apaugę daugiausia spygliuočių miškais. Vakarų subtropikuose (Viduržemio jūros pakrančių srityje) būdingi subtropiniai krūmynai ir giraitės (pistacijos, kadagiai, alyvmedžiai, makija ir kt.), o rytuose - musoniniai plačialapių ir mišrieji miškai. Pietryčių Azijoje auga daugiausia drėgnieji visžaliai miškai (ypač Malajų salyne), juose gausu įvairių medžių rūšių. Į šiaurę nuo jų, beveik iki Pietų Kinijos, auga visžaliai miškai. Salose ir pusiasaliuose paplitę lapus metantys musoniniai miškai. Indokinijos pusiasalio sausiausiose vietose auga savanų augalija, pelkėtose jūrų pakrantėse - mangrovės.

2018 m. Azijoje gyveno 4,5 mlrd. gyventojų. Tai sudaro 60 % pasaulio žmonijos. Azijoje yra didžiausios pagal gyventojų skaičių pasaulio valstybės - Kinija (21 % pasaulio gyventojų) ir Indija (16,5 %). Vidutinis gyventojų tankumas - apie 100km. Žemynas apgyvendintas labai netolygiai - ypač tankiai apgyvendinta Rytų Azija (Didžioji Kinijos lyguma, Korėjos pusiasalis, Japonijos salynas), Pietryčių Azijos pakrančių sritys, upių slėniai ir salos (Java, Lusonas, Mindanao), beveik visa Pietų Azija (ypač Indo-Gangos lyguma). Tankiausiai gyvenamos Azijos teritorijos yra Makao (20 550km, 2019 m.), Singapūras (7894km), Honkongas (6782km). Iš didesnių valstybių ir teritorijų tankiausiai gyvenamos yra Bangladešas (1170km), Palestina (827km), Libanas (672 km), Taivanas (652km). Labai retai gyvenamos arba visai negyvenamos yra Arkties vandenyno pakrantės, didžioji Sibiro dalis (ypač Vidurio Sibiro plokščiakalnis), centrinės Azijos stepės ir kalnynai, Vakarų Azijos dykumos. Rečiausiai gyvenamos šalys: Mongolija (1,9km), Kazachstanas (7 km), Rusija (9km - visoje šalyje; Azijai priklausančioje dalyje tankumas dar gerokai mažesnis), Turkmėnistanas (12km).

Lankytinos vietos

Šaltiniai

https://lt.wikipedia.org/wiki/Azija#

# data[].attributes.attachment_link.description
Darbą atliko,,Šaltinio''progimnazijos 7a klasės mokinys Oskaras Lukoševičius Susipažinkite Pietų Azija pazimėta šio ženklu Azija - didžiausia pasaulio dalis (33 % viso Žemės paviršiaus be Antarktidos), čia gyvena apie 60 % pasaulio gyventojų. Su Europa sudaro Eurazijos žemyną. Riba tarp Azijos ir Europos žemynų nėra vienareikšmiškai apibrėžta. Nuo Amerikos Aziją skiria Beringo sąsiauris.

# data[].attributes.body
1. Dirbau su programa genial.ly
2. Užtrukau apie 1val.
3. Sekėsi puikiai.
4. Vertinu 9/10.

# data[].attributes.body
1. Dirbau su programa genial.ly
2. Sekėsi gerai
3. Užtrukau 2val
4. Vertinu 8/10

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Australija-mažiausias pagal plota žemynas, išsidėstęs Indijos-Australijos tektoninėje plokštėje. Žemynas plyti Pietų pusrutulyje tarp Indijos ir Ramiojo vandenynų. Europiečiai Australijos žemyną atrado tik XVlla. pradžioje.Pirmasis Australiją priplaukė nyderlandiečių jūrininkas Vilemas Jansonas

Australijos sostinė yra Kanbera

Australijoje gyvena apie 25,69 milijonų žmonių

Australijos gyvūnai yra-Kengūros-echinda-tasmanijos velnias-koalos-dingas-ančiasnapis

Australijos žemynas yra į šiaurės vakarus nuo Naujosios Zelandijos ir į pietus nuo Indonezijos, Rytų Timoro ir Papua - Naujosios Gvinėjos.

# data[].attributes.attachment_link.description
Australija-mažiausias pagal plota žemynas, išsidėstęs Indijos-Australijos tektoninėje plokštėje. Žemynas plyti Pietų pusrutulyje tarp Indijos ir Ramiojo vandenynų. Europiečiai Australijos žemyną atrado tik XVlla. pradžioje.Pirmasis Australiją priplaukė nyderlandiečių jūrininkas Vilemas Jansonas Australijos sostinė yra Kanbera Australijoje gyvena apie 25,69 milijonų žmonių Australijos gyvūnai yra-Kengūros-echinda-tasmanijos velnias-koalos-dingas-ančiasnapis Australijos žemynas yra į šiaurės vakarus nuo Naujosios Zelandijos ir į pietus nuo Indonezijos, Rytų Timoro ir Papua - Naujosios Gvinėjos.

# data[].attributes.body
1. Dirbau su programa genial.ly.
2. Užtrukau apie 3h
3. Sekėsi gerai, man pavyko
4. Vertinu 10/10

# data[].attributes.attachment_link.description
Parengė: Tauragės „Šaltinio" progimnazijos 7a kl. mok. Karina Deveikytė Australijos geografinė padėtis Australijos žemynas išsidėstęs pietų pusrutulyje į šiaurės vakarus nuo Naujosios Zelandijos ir į pietus nuo Indonezijos. Žemyno krantus skalauja Indijos ir Ramusis vandenynas. Palei šiaurės rytų pakrantę driekiasi didžiausias pasaulyje - Didysis barjerinis rifas.

# data[].attributes.headline
Meidūnė Kasparavičiūtė 2023-06-12 ,,Europa" 

# data[].attributes.subject
Meidūnė Kasparavičiūtė 2023-06-12 ,,Europa" 

# data[].attributes.body
1. Dirbau su programa - genial.ly.
2. Užtrukau apie 2val.
3. Sekėsi visai gerai.
4. Darba visai patiko daryti.
5. Vertinu 10/10.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Parengė Tauragės ,,Šaltinio" progimnazijos 7a kl. mok. Meidūnė Kasparavičiūtė
Europa
Europoje gyvena apie 747 milijonai žmonių (trečiasis pagal gyventojų skaičių žemynas). Europoje yra 47 nepriklausomos valstybės. Europa taip pat dažnai vadinama „Senuoju žemynu" priešpriešinant su „Naujuoju žemynu" (Amerika).

Patogi Europos geografinė padėtis, palankios gamtos sąlygos ir išteklių įvairovė lėmė sparčią Europos ekonomikos plėtrą. Europoje sukuriama daugiau kaip penktadalis pasaulio bendrosios produkcijos vertės. Nuo 20 a. vidurio Europos ekonomikos plėtrai didelę įtaką daro Europos Sąjunga, Europos laisvosios prekybos asociacija, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija. Europoje pagaminama apie ketvirtadalis visos pasaulio elektros energijos.

Europai tenka apie 60 % pasaulio užsienio turizmo pajamų. Labiausiai turistų lankomi Viduržemio jūros valstybių paplūdimiai ir istorijos bei kultūros paminklai.

Europoje yra (2010) daugiausia krikščionių - apie 558 mln. (iš jų - apie 271 mln. katalikų, apie 110 mln. protestantų, apie 166 mln. stačiatikių, apie 5 mln. kitų krikščionių).
geologinė sandara

Europa yra Eurazijos tektoninės plokštės dalis. Išskiriama Rytų Europos platforma ir jaunesnių fanerozojaus kalnodarų sritys (tektoninis žemėlapis). Rytų Europos platforma - senasis Europos branduolys (jos kristalinis pamatas yra archėjaus-ankstyvojo paleozojaus laikotarpio).
Klimatas
Europos klimatui didelę įtaką daro Atlanto vandenynas, ypač šiltoji Šiaurės Atlanto srovė ir jos tęsinys - Norvegijos srovė, virš vandenyno susidariusių oro masių nuolatinis judėjimas iš vakarų į rytus, vadinamoji vakarų pernaša, ir oro masių kelyje susidarę ciklonai.
Augalija
Europos augalija skirstoma į geografines zonas. zonų kaitą lemia klimato ypatumai. skiriamos 6 pagrindinės ir 5 tarpinės zonos.

Kietalapių miškai ir krumynai ( subtropikai) pusdykumės ( vidutinių platumų klimatas) stepės ( vidutinių platumų klimatas) miškastepės ( vidutinių platumų klimatas) plačialapių miškai ( vidutinių platumų klimatas) mišrieji miškai ( vidutinių platumų klimatas) spygliuočių miškai ( vidutinių platumų klimatas) miškatundrė ( subarktinis klimatas) tundra ( subarktinis klimatas ).
Gyvūnija
Europa priklauso holarktinei zoogeografinei sričiai

Tundrų zonos žinduoliai: šiauriniai elniai, poliarinės lapės, ruoniai (jūrų kiškiai, žieduotieji ruoniai), graužikai (kanopiniai lemingai, norveginiai lemingai), baltieji kiškiai; paukščiai: tundrinės žvyrės, baltosios pelėdos, mormonai, plėšikai, žąsys, gagos, žuvėdros, alkos, kirai, narūnėliai. Daugelyje pajūrio vietų - vadinamieji paukščių turgūs.
Naudingosios iškasenos

Europoje yra naftos ir gamtinių dujų (Šiaurės jūroje, Rusijoje), akmens ir rusvųjų anglių (Lenkijoje, Vokietijoje, Ukrainoje, Kazachijoje, Rusijoje), degiųjų skalūnų (Estijoje), geležies, polimetalų, spalvotųjų metalų rūdų, urano, boksito, druskos, asbesto, fosforitų telkinių (naudingųjų iškasenų žemėlapis).

Dauguma Europos upių priklauso Atlanto vandenyno ir jo jūrų baseinams, kitos - Arkties vandenyno ir Kaspijos jūros baseinams. Didžiausios upės surašytos lentelėje. Pagal mitybą ir vandens lygio kaitą Europos upės skirstomos į keletą tipų.

# data[].attributes.attachment_link.description
Parengė Tauragės ,,Šaltinio" progimnazijos 7a kl. mok. Meidūnė Kasparavičiūtė Europa Europoje gyvena apie 747 milijonai žmonių (trečiasis pagal gyventojų skaičių žemynas). Europoje yra 47 nepriklausomos valstybės. Europa taip pat dažnai vadinama „Senuoju žemynu" priešpriešinant su „Naujuoju žemynu" (Amerika). Patogi Europos geografinė padėtis, palankios gamtos sąlygos ir išteklių įvairovė lėmė sparčią Europos ekonomikos plėtrą.

# data[].attributes.headline
Karolina Gavėnytė 2023-06-11 ,,Pietų Amerika''

# data[].attributes.subject
Karolina Gavėnytė 2023-06-11 ,,Pietų Amerika''

# data[].attributes.body
1. Dirbau su programa genial.ly.
2.Užtrukau 1 val.
3. Sekėsi puikiai.
4. Vertinu 10/10.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Darbą parengė Tauragės ,,Šaltinio'' progimnazijos 7a klasės Mokinė

Pietų Amerika - pasaulio dalis, žemynas, didžiąja dalimi yra pietiniame Žemės pusrutulyje, kertamas pusiaujo, tarp Ramiojo ir Atlanto vandenynų. Palei vakarinį žemyno pakraštį driekiasi santykinai jauna irseismiškai aktyvi Andų kalnų grandinė. Rytinėje žemyno dalyje vyrauja lygumos ir plokščiakalniai, didelius plotus užima Amazonės baseinas, kuriame vyrauja visžaliai pusiaujo miškai.

Pietų Amerika užima 17 818 mln km², joje gyvena apie 351 mln. žmonių (2001). Pagal plotą tai ketvirtas pagal dydį žemynas po Azijos, Afrikos ir Šiaurės Amerikos, pagal gyventojų skaičių - penktas po Azijos, Afrikos, Europos ir Šiaurės Amerikos.

Apie 85 % Pietų Amerikos priklauso Atlanto vandenyno baseinui. Didžiausios upės: Amazonė, Parana, SanFranciskas , Orinokas. Tarp nedaugelio ežerų didžiausi yra Marakaibo, Patos irTitikakos ežerai. Prie Pietų Amerikos priskiriama ir daugybė salų, kurių dauguma priklauso žemyno šalims.

Didžiausia Pietų Amerikos šalis pagal plotą ir gyventojų skaičių yra Brazilija.

Pietų Amerika išsidėsčiusi abipus pusiaujo, tačiau gerokai didesnė jos dalis yra Pietų pusrutulyje. Beveik visa žemyno dalis gauna didelį Saulės suminės radiacijos kiekį - 140-160 kcal/cm², tik pačiuose pietuose radiacijos kiekis sumažėja iki 80 kcal/cm². Dėl tokio radiacinio balanso žiema būna tik piečiau 45° p. pl.

Didelę įtaką žemyno klimatui daro jo orografija. Praktiškai visa Atlanto vandenyno pakrantė yra atvira oro masėms, todėl šios gali nukeliauti toli gilyn į žemyną. Tuo tarpu vakarų pakrantėje visai šalia kranto iškyla Andų kalnų siena, kuri stabdo oro mases nuo Ramiojo vandenyno.
Žmonės ir jų veikla:
Pietų Amerikoje gyvena daugybė skirtingų tautų ir rasės žmonių, įskaitant indėnus, europiečius, afrikiečius ir daug kitų. Dauguma žmonių yra katalikai, tačiau yra ir kitų religijų atstovų, įskaitant evangelikus ir protestantus. Šio žemyno kultūra yra labai įvairi ir skirtinga, tačiau muzika ir šokiai yra labai svarbūs. Ekonomika taip pat yra labai įvairi, o daugelyje šalių pagrindinės pramonės šakos yra žemės ūkis, pramonė ir turizmas.
Gražiausi lankytini gamtos objektai:
Pietų Amerikoje yra daug įspūdingų gamtos objektų, įskaitant Amazonės mišką, Andų kalnus, Patagonijos ledynus ir Iguazu krioklius. Kiekvienas iš šių objektų yra unikalus savo grožiu ir turistai iš viso pasaulio mėgaujasi jais lankydami.

# data[].attributes.attachment_link.description
Darbą parengė Tauragės ,,Šaltinio'' progimnazijos 7a klasės Mokinė Pietų Amerika - pasaulio dalis, žemynas, didžiąja dalimi yra pietiniame Žemės pusrutulyje, kertamas pusiaujo, tarp Ramiojo ir Atlanto vandenynų. Palei vakarinį žemyno pakraštį driekiasi santykinai jauna irseismiškai aktyvi Andų kalnų grandinė. Rytinėje žemyno dalyje vyrauja lygumos ir plokščiakalniai, didelius plotus užima Amazonės baseinas, kuriame vyrauja visžaliai pusiaujo miškai.

# data[].attributes.body
1. Dirbau su programa Genial.ly .
2. Užtrukau apie 1 val.
3. Daryti patiko.
4. Vertinu 10/10

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Parengė Tauragės ,,Šaltinio'' progimnazijos 7a kl. mokinė Kamilė Miliauskaitė

- ugnikalnis , esantis Roso saloje . Aukštis 3794 m. Šalia Erebuso dunkso mažesnis neveikiantis ugnikalnis - Teroras.

Antarktido s pusia salio pakrantėje rasta 4 rūšių augalų: vienametė miglė (adventyvinė), antarktinė šluotsmilgė, antarktinis vėdrynas, antarktinė sidabražolė.

Antarktida plyti aplink pietų ašigalį.

Antarktida yra vienintelis žemynas, kuriame nėra vietinių gyventojų žmonių. Dauguma čia esantys žmonės yra tyrėjai, ieškantys naujų organizmų, Žemės klimato istoriją padėsiančių atskleisti duomenų arba besikeičiančios aplinkos įrodymų.

# data[].attributes.attachment_link.description
Parengė Tauragės ,,Šaltinio'' progimnazijos 7a kl. mokinė Kamilė Miliauskaitė - ugnikalnis , esantis Roso saloje . Aukštis 3794 m. Šalia Erebuso dunkso mažesnis neveikiantis ugnikalnis - Teroras. Antarktido s pusia salio pakrantėje rasta 4 rūšių augalų: vienametė miglė (adventyvinė), antarktinė šluotsmilgė, antarktinis vėdrynas, antarktinė sidabražolė. Antarktida plyti aplink pietų ašigalį.

# data[].attributes.headline
Mokytoja: Integruotas su geografija projektas „Kelionės po žemynus“

# data[].attributes.subject
Mokytoja: Integruotas su geografija projektas „Kelionės po žemynus“

# data[].attributes.body
1. Programa Genial.ly — atskleisti visas galimybes (žemėlapiai, schemos, nuotraukos, video, ...)
2. Atskleisti privaloma:

geografinė padėtis;

klimatas;

augalija, gyvūnija ir saugomos rūšys;

žmonės ir jų veikla (rasės, tautybės, religijos, švietimas ir kultūra, ekonomika);

gražiausi lankytini gamtiniai objektas.