# data[].attributes.body
Dansk guldalder 1800-50

J. Th. Lundbye, En dansk kyst. Motiv fra Kitnæs ved Roskilde Fjord, 1843.

Billedet er stærkt præget af nationalfølelsen, som var blevet en stor del af befolkningen der i 1840.

forestillingen om en særlig danskhed, fik omkring 1840 en central rolle i de politiske og kulturelle diskussioner. det kom af den den voksende strid om hertugdømmerne Slesvigs og Holstens tilhørsforhold til kongeriget. Her ønskede nogle indbyggere løsrivelse og tilnærmelse til de tyske stater. I kunstens verden betød striden, at mange yngre danske kunstnere gav sig til at dyrke specifikt danske motiver.

# data[].attributes.body
C.W. Eckersberg

"Udsigt fra Kronborg Vold over flagbatteriet og Sundet til den svenske kyst"

# data[].attributes.body
P.C. Skovgaard: (Peter Christian )

(1850). Olie på lærred.
Udsigt over havet fra Møens Klint

# data[].attributes.body
Skibbrud ved den norske kyst (1831-1832)
Billet er malet af Johan Christian Dahl (1788 - 1857,Bergen,Norge)
Billedet er fra Rommantikken.
Johan Christian Dahl, malede meget dramatiske billeder, Det var meget atypisk forhold til Romantikken. Derfor var han en stor inspiration for nye unge billede malere. Billedet er meget dramatisk, og meget detaljeret helt ned til sidste detalje. Han var en af de første Kunstener fra romantikken, som tog ud i det frie og fik instpiration

# data[].attributes.body
"Vinterlandskab ved Vordingborg"

Det vigtigste ved billedet bemærkes i forgrunden stendysse ved foden af gamle egetræer. Det er tænkt at fortidsgraven skal knytte fortiden sammen med nutiden. Dahl har Bevidst valgt at skildre en stendysse, der delvist er ødelagt ag gravrøvere. For at minde os om, vi skal værne om fortidsminderne.

# data[].attributes.body
P.C. Skovgaard: ( Peter Christian )

(1850). Olie på lærred,

Et billede af udsigten over møens klint, inde fra skoven.
Skovgaard var glad for at male bøgetræer. I maleriet fra Møns Klint danner bøgetræer forgrunden, mens den kridhvide klint og havet kommer til syne bag træerne.

Det er ikke tydeligt, men der står tre mennesker i højre hjørne.

# data[].attributes.body
I slutningen af 1700-tallet blev det populært blandt Københavns borgere at tage på udflugt ud af byen til Dansebakken ved Sorgenfri Slot. For at spise mad, slappe af og lege.

Det er uskyldig leg. Scenen er borgeridyl, hvor borgerne slapper af efter en hård eller travl dag.

# data[].attributes.body
BIlledet Vinterlandskab er af malet af Johan Christian Dahl (1788-1857) og er malet i 1827.

Stemning er essentiel i de romantiske kunstværker, hvilket netop også er det han gør sig i med dette billed som er malet på bestilling til Christiansborg slot af Frederik d. 6.  Stemningen på dette billed er hyggeligt og beroligende på trods af vinterens kulde og de næsten nøgne træer er det ikke uhyggeligt eller ubehageligt, da det vi ser er smukt og roligt og vi samtidig i baggrunden ser et et hjemligt hus med liv og røg op ad skorstenen som invitere til hygge.

Alt dette er med til at gøre billedet  romantisk, et andet tydeligt tegn er stendyssen i forgrunden ved foden af det gamle træ, denne stendysse knytter nemlig fortiden men dens gang nutid. Det at at tage elementer fra fortiden med i sin kunst er et typisk romantisk træk, da man fokuserede meget på at værne og ophæve fortiden da Danmark i daværende nutid var i krise.

Johan Christian Dahl har på dette maleri valgt at male en delvis ødelagt stendysse for at minde os om det er vigtigt at værne om fortiden.

# data[].attributes.body
Christen Købke, Udsigt fra Dossering ved Sortedamssøen mod Nørrebro, 1838

Billedet er præget af en stærk romantisk stemning. Man mener at Christen Købke har tilføjet kvinderne og båden for at skabe en fortælling i billedet om afsked og adskillelse.

Studier af maleriet viser, at han havde iagttaget motivet om dagen. Altså har han ændret lyset markant på billedet. Lyset minder mere om en solnedgang end en dag. Det gør maleriet mere romantisk.

Det danske flag på billedet understreger at motivet er dansk, hvilket gør maleriet en tand mere nationalistisk.

# data[].attributes.body
Møns Klint - Louis Gurlitt
(The Cliffs of the Island of møn), 1842

Man kan mærke at billedet er malet med en stor fædrelandskærlighed i hjertet hos Louis Gurlitt.
Det er malet i romantikken, og har klare træk herefter, som f.eks. at male motivet i dets bedste fald. Det er malet, hvor lyset falder perfekt ind over klitterne på en sensommer dag. To mellemklasse personer spiller også ind i motivet, hvilket også er et klassisk træk for romantikken. Derudover ses en dampbåd i baggrunden, der signalerer den voksende industrialisering i 1800-tallet.
Motivet er meget detaljeret, og hvis man kigger grundigt efter, kan selv et par måger spottes ude over havet.
Der er en god dynamik i billedet, og dybden i billedet er meget flot malet.
Den idylliske danske natur er i sit bedste i dette maleri.

# data[].attributes.body
Landlig Scene af Jørgen Sonne Valentin 1848

# data[].attributes.body
Motivet er Sarpfossen i Norge
Malet 1789 af Erik Pauelsen
Viser en meget frygtindgydende og stærk naturkraft
Man kan ikke sige at det er idyllisk, men de små folk i bunden af billedet står og iagttager og virker meget små i kontrast til vandet, der symboliserer det overnaturlige.

# data[].attributes.body
L.A. Ring,1885
I høst

Billedet er malet på L.A. Rings bror, Ole Peter Andersens, egen gård, forestiller også O.P. Andersen selv. Gården ligger i Tuehuse ved Fakse, hvor billedet også er malet.

L.A. Ring maler ofte hverdagssituationer, hvilket man også ser på dette bilede. Hans bror der er ved at høste, hvilket han formegentlig gør hver dag. Dette er hvad han lever af og det foregår i et af de Sjællandske landsbysamfund.

Ring er præget af malerens sociale bevidsthed og af hans livsholdning (ateistisk). Han var i denne tid facineret af forfattere som Georg Brandes og Pontoppidan.

Billedet forsøger ikke at vise den arbejdende mand, men derimod af denne type landskab. Manden kon også let blive "forvekslet" med "Manden med leen", hvilket sten sikkert ikke er et tilfælde fra Rings side af. Det udtrykker linjen mellem livet og døden. Det udtrykker at man ikke kan løbe fra døden.

Horisontlinjen er malet meget højt hvilket sørger for, at den høstende mand ikke rager op i himlen, men bliver nede ved jorden.

# data[].attributes.body
Bøgeskov i Maj. Motiv fra Iselingen.  - Peter Christian Skovgaard. Fra 1857.

Motivet fandt Peter Christian Skovgaard på sydsjælland, når en herregård kaldet Iselingen.
På billedet ses en familie der går tur i den grønne bøgeskov. Skoven er fremstillet nærmest som en hellig hal, og den måde hvorpå træernes kroner bugter ind mod hinanden, får "rummet" til at minde om et kirkerum. Skoven fremstilles som smuk, yndig og tryg, et sted hvor man kan nyde en spadser tur og samtidig kan lade børnene lege, uden at bekymre sig. Det centrale i billedet er den unge herre der står i midten med en ung pige og hund. De er i forgrunden og det er dem man lægger først mærke til. Dernæst ser man de 4 børn der sidder længere bagud og til venstre i billedet. Farverne er lyse og romantiske.

# data[].attributes.body
"Vinterlandskab Ved Vordingborg" af Johan Christian Dahl, viser nationalromantiske træk, ved at give et idyllisk billede af den danske vinternatur. I maleriet ses et lille hus i baggrunden og en bakke med træer og små sten i forgrunden, sammen med en solnedgang, som giver billedet en idyllisk atmosfære.

Maleriet er lidt atypisk, idet nationalromantiske malerier, typisk blev malet i sommerlandskab.

# data[].attributes.body
P.C. Skovgaard: Højerup kirke på Stevns klint. 1842.

Træk: Meget idyllisk maleri, en fredelig og harmonisk kirke.
National følelse ved at lægge fokus på kultur.

# data[].attributes.body
Jens Juel (1745-1802), Dansebakken ved Sorgenfri, ca. 1800.

# data[].attributes.body
"Trods kulden og sneen virker naturen ikke truende eller ugæstfri. Jægeren, der vandre med sin hund over marken, er ikke mere alene, end han hurtigt kan nå hjem til varmen og den danske hygge i det stråtææktehus"

Det relatere til romantikken da der

# data[].attributes.body
Anders

J. Th. Lundbye Landskab ved Arresø, med udsigt til flyvesandsbakkerne ved Tisvilde, 1838.

I 1836 var Lundbyes far blevet udnævnt til chef for Hærens såkaldte Raketkorps. Tjenesteboligen lå mellem Arresødal og landsbyen Vinderød lige uden for Frederiksværk. Lundbye har med billedet taget opstilling på engdraget nedenfor Vinderød og vendt blikket mod nord. Flyvesandbakkerne i det fjerne er i dag dækket af træbevoksning og hedder Tisvilde Hegn. Billedet er en hymne til det åbne, danske landskab, der rummer mange af romantikkens foretrukne komponenter: natur, fortid (repræsenteret ved stendyngerne i forgrunden, der sikkert er resterne af en gravhøj fra oldtiden), almue, børn, dyr og dejlige skyer.

Billedet blev godt modtaget af kritikkerne og må regnes for Lundbyes gennembrudsværk. Det blev købt af Kunstforeningen, hvor Thorvaldsen var så heldig at vinde det.

Johan Thomas Lundbye har siddet ved Arresøe i Nordsjælland og lavet en masse tegninger – skitser – og derefter er han taget hjem i atelieret og har malet dette oliemaleri.  Man kan godt mistænke Lundbye for at have pyntet lidt på det landskab, han i virkeligheden havde kigget på. Bakkerne er nærmest blevet til bjerge, og faktisk er der slet ikke en gravhøj på det sted, han har siddet. Men for Lundbye var det vigtigt ikke blot at male et smukt landskab, men også at vise noget om Danmarks historie – og det er her, gravhøjen kommer ind i billedet, bogstaveligt talt. Man siger om mange af guldaldermalerne, at de er nationalromantikere fordi de holdt af at skildre nationale symboler, der kunne fortælle noget positivt om Danmark.

# data[].attributes.body
Anders
J. Th. Lundbye: En gravhøj fra oldtiden ved Raklev på Refsnæs. 1839