# data[].attributes.body
-Kilpailu kansainvälisten mediajättien kanssa
-Tekoäly ja data-analytiikka mahdollistavat sisältöjen kohdentamisen ja tuottamisen
-Median käyttö verkkopainotteista ja mobiililaitteilla tapahtuvaa
-VR, AR, MR
-Korona ja etätyön hyödyntäminen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tv-sarjojen ja elokuvien aina suuremmat tuotantobudjetit ovat lisänneet visuaalisten tehosteiden määrää.

Kotimaisessa tv-sarjassa Ivalossa on komea hotelli nimeltä Arctic Resort. Hotelli on saanut monet kyselemään, missä päin Lappia paikka sijaitsee. Vastaus kuuluu, että ei missään: kyseessä on digitaalinen luomus hotellin ensimmäistä kerrosta lukuunottamatta.

- Tuotantoyhtiö rakennutti tunturin päälle pienen palasen hotellia, ja me jatkoimme sitä. Tällainen työskentelytapa on nykyisin varsin yleinen: fyysinen lavaste voi olla vaikkapa alakertaa, jonka kanssa näyttelijät ovat vuorovaikutuksessa, ja visuaalisilla tehosteilla hoidetaan loppu. Me toimimme tässä yhteydessä ikään kuin visuaalisena rakennusfirmana, VFX-suunnittelija Samuli Torssonen Troll VFX -yhtiöstä kertoo.

Ivalo on yksi esimerkki siitä, kuinka VFX:ää eli visuaalisia tehosteita hyödynnetään kotimaisissa televisiosarja - ja elokuvatuotannoissa yhä tiuhempaan tahtiin. Digitaalisen tehosteiden luominen on työllistänyt etenkin tamperelaista Troll VFX -yhtiötä, joka on tehnyt efektejä Ivalo-sarjan lisäksi muun muassa Aku Louhimiehen Tuntemattomaan sotilaaseen (2017) ja Antti J. Jokisen Heleneen (2020). Tällä hetkellä työn alla ovat esimerkiksi Supermarsu 2 sekä Omerta-suurtuotanto.

Troll VFX:n toimitusjohtajan Antti Kulmalan mukaan digitaalisten tehosteiden kasvavaan kysyntään kotimaisissa tuotannoissa on monta syytä.

- Visuaalisia tehosteita ei ole koskaan varsinaisesti vierastettu Suomessa, mutta niiden hyödyntäminen ei ole ollut aina mahdollista, eikä niitä varten ole ollut käytettävissä rahaa. Budjetit ovat kasvaneet viime aikoina paljon, ja VFX:n käyttö osataan ottaa huomioon jo käsikirjoitusvaiheessa, Kulmala toteaa.

Kulmalan mukaan myös tekijöiden käsitys visuaalisuudesta on kehittynyt ja muuttunut. Visuaaliset tehosteet eli VFX nähdään yhtenä elokuvan työvälineenä, ja sitä osataan käyttää luovasti.

- Jos elokuvassa halutaan näyttää vaikkapa historiallisia maisemia, tiedetään jo etukäteen, että sellaisia on mahdollista luoda. Kyse on myös kustannustehokkuudesta: isojen elementtien, vaikkapa Ivalo-sarjan hotellin, rakentaminen olisi hyvin kallista. Voisi sanoa, että kun käyttää VFX:ää, ei tarvitse räjäyttää planeettaa.

Räjähdyksistä puheen ollen, niitä on esimerkiksi Tuntemattomassa sotilaassa paljon.

- Elokuvaan on tehty digitaalisesti paljon sellaista, mikä on lisännyt näyttelijöiden turvallisuutta. Tällaisia ovat esimerkiksi pää- ja kaulaosumat, Antti Kulmala kertoo.

Historiallisen aikakauden luominen on tarkkaa puuhaa

Helene-elokuvan yhtenäisen ilmeen takia on ollut oleellista, että aikakaudessa pysytään ja pitäydytään millintarkasti. Visuaalisten tehosteiden kannalta elokuvaa varten Troll VFX:llä työskentelevät VFX-artistit tekivät paljon "näkymätöntä" työtä: he esimerkiksi poistivat kuvista ilmastointilaitteita ja moderneja rakennuksia. Lisäksi he vaihtoivat uudenmallisia kattoja aikakauteen sopiviksi.

VFX-suunnittelija Torssosen mukaan taustatyötä joutuu tekemään runsaasti, kun haluaa tehdä aidolta vaikuttavia visuaalisia tehosteita.

- Historiallisen rakennuksen kohdalla pitää selvittää, milloin se on rakennettu, ja onko sitä mahdollisesti entisöity. Täytyy kuitenkin muistaa, ettei elokuva ole dokumentti vaan että siellä tehdään paljon asioita, jotka taiteellisista tai tarinankerronnallisista syistä vääristävät totuutta, Samuli Torssonen toteaa.

Myös eläinten ja ihmisten liikkeiden luonnollinen esittäminen vaatii tutkimista, ja tähän alan ammattilaiset käyttävät paljon Youtubea, mikä voi toisinaan olla vähemmän miellyttävä kokemus.

- Minun täytyy antaa kustannusarvio fiktioon, jossa tapetaan paljon eläimiä. Tämän takia olen joutunut katsomaan Youtubesta tukun videoita, joissa iso määrä erikokoisia eläimiä saa luodista. Siitä on kyllä tullut huono olo, Torssonen kertoo.

Youtubea hyödynnetään alalla myös esimerkiksi räjähdysten mallintamisessa.

- Ensin yritämme löytää videon, jossa näytetään, mitä on tapahtunut oikeasti. Sitten pohdimme, kuinka tuo tehdään digitaalisesti, paljonko siihen laitamme savua ja teemmekö 3D-mallin, joka simuloidaan, Torssonen jatkaa.

Torssonen on itse mukana erilaisissa projekteissa tuotannon alkuvaiheesta lähtien.

- Luen käsikirjoituksen ja ryhdyn kuvittelemaan elokuvaa päässäni: montako tehosteellista kuvaa tähän kohtaukseen tarvitaan, tässä ei varmaan oikeaa stuntti riitä vaan tarvitaan digitaalista apua ja niin edelleen.

Muuttuvatko näyttelijät digitaalisiksi?

Toimitusjohtaja Antti Kulmalan mukaan visuaalisia tehosteita tehdään kotimaisiin televisio- ja elokuvatuotantoihin tällä hetkellä laidasta laitaan. Niihin voi törmätä yllättävissäkin yhteyksissä. Esimerkiksi arkirealismia viljelevän Sisäilmaa-sarjan (2021) ankeaan toimistoympäristöön syntyy karmivaa kauhutunnelmaa, kun seinän uumenista nousee pahuutta kihisevä musta, hämähäkkimäinen olento.

- Vajaa vuosikymmen sitten visuaalisten tehosteiden tekeminen oli Suomessa hyvin erilaista. Kyse oli pitkälti yksittäisten asioiden siistimisestä, esimerkiksi jonkin liikennemerkin poistamisesta kuvasta. VFX saattoi myös alkuaikoina olla visuaalisesti erottuva elementti, josta normaali katsojakin pystyi sanomaan, että tuo ei tunnu oikealta, Kulmala muistelee.

Suomalaisen elokuvahistorian ensimmäinen suuri kokonaisuus visuaalisten efektien alalla oli Iron Sky -elokuva (2012). Samuli Torssonen oli siinä mukana.

- Monta vuotta kestänyt Iron Sky oli projekti, joka oli minulle elokuvatehostealan koulu, jossa kaikki opittiin kantapään kautta.

Entä jos katsotaan tulevaisuuteen? Käyvätkö fyysiset lavasteet ja ehkäpä lihaa ja verta olevat näyttelijätkin jossakin vaiheessa tarpeettomiksi? Ainakin jossain määrin, Samuli Torssonen ennustaa.

- Luulen, että vuosikymmenen tai kahden sisällä isoissa amerikkalaistuotannoissa se vähenee, että mennään oikean näyttelijän kanssa oikeisiin lavasteisiin. Esimerkiksi supersankarit tekevät kameran edessä asioita, joita näyttelijä ei voi tehdä. Tällaista on helpompi tehdä digitaalisesti.

Täydellinen kolmiulotteinen digitaalinen ihminen on kuitenkin ainakin toistaiseksi vielä tavoittamattomissa.

- Jokainen meistä katselee päivittäin ihmisiä. Jos toisessa ihmisessä on jotain vähänkin poikkeavaa tai outoa, sen huomaa nopeasti. Siitä tulee vahanukkefiilis, Samuli Torssonen summaa.
Lue lisää: Elokuvan Helene Schjerfbeck on vimmainen taiteilija, kipakka tytär ja lojaali ystävä: "Hänelle tärkeintä oli maalaaminen, muu oli turhaa" Pelimoottorit ja 3D-teknologia kohtaavat Joonas Hyvösen teoksissa: "Tällaiselle taiteelle ei välttämättä löydy näyttelypaikkoja" VJ-kulttuuri sai ensimmäisen kotimaisen festivaalinsa: Ideoita visuaaliseen ilmaisuun haetaan vaikkapa Leonardo da Vinciltä Iron Sky nettosi 2,3 miljoonaa pääsiäisviikonloppuna

# data[].attributes.attachment_link.title
Tunnistatko tämän rakennuksen? Tv-sarja Ivalon komea hotelli on "pelkkä" digiluomus niin kuin yhä useampi miljöö ruuduilla ja valkokankailla

# data[].attributes.attachment_link.description
Tv-sarjojen ja elokuvien aina suuremmat tuotantobudjetit ovat lisänneet visuaalisten tehosteiden määrää. Kotimaisessa tv-sarjassa Ivalossa on komea hotelli nimeltä Arctic Resort. Hotelli on saanut monet kyselemään, missä päin Lappia paikka sijaitsee. Vastaus kuuluu, että ei missään: kyseessä on digitaalinen luomus hotellin ensimmäistä kerrosta lukuunottamatta. - Tuotantoyhtiö rakennutti tunturin päälle pienen palasen hotellia, ja me jatkoimme sitä.

# data[].attributes.body
-Asiakas- ja käyttäjälähtöisyys
-Personoidumpi sisältö
-Korostunut visuaalisuus
-Vastuullisemmat sisällöt

# data[].attributes.body
-Mediatalojen ja -toimijoiden toimenkuvien laajentuminen
-Tuloksenteon toimintaympäristön muutos

# data[].attributes.headline
Kulttuurinen, yhteiskunnallinen sekä työn murros

# data[].attributes.subject
Kulttuurinen, yhteiskunnallinen sekä työn murros

# data[].attributes.body
-Yhteisöjä aiempaa enemmän -> laajempaa sisältöä
-Eri ammattiryhmien tehtävät sekoittuvat
-Osaavasta työvoimasta pula
-Työntekijät ikääntyvät ja nuoremmilla erilainen käsitys työelämästä

# data[].attributes.body
-Yritysviestintä
-Henkilöstöpalvelut
-Sisällöntuotanto
-Tekoäly
-Automaatio

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Liigan tuoreen mediayhteistyökumppanin Telian ottelukoosteet ovat alkukauden aikana herättäneet paljon mielipahaa jääkiekonseuraajissa. Keskustelu on ollut navakkaa muun muassa Jatkoajan keskustelupalstalla.

Koosteiden laatu on heitellyt paljon ottelusta toiseen ja pääasiassa tarjolla on ollut vain maalitilanteet. Toisinaan myös maaleja on mennyt ohi, toisinaan koosteet ovat kaikin puolin kummallisia ja niiden julkaisuaikataulu vaihtelee edelleen erikoisen taajaan.

Nyt ongelmien syy on selvinnyt. Telian ottelukoosteet tekee valtaosin robotti, joka on enemmänkin automaatti kuin tekoäly.

- Olemme automatisoineet osioita klippien sekä koosteiden tuotannosta ja julkaisusta nopeuttaaksemme sitä esimerkiksi pelien aikana. Tarkoituksena on, että klipit syntyvät mahdollisimman automaattisesti ja suoraviivaisesti osana suorien ottelulähetysten teknistä toteutusta. Näin tilanteet saadaan fanien katsottaviksi mahdollisimman pian. Koosteet ovat käytännössä näiden yksittäisten klippien yhdistelmiä, eivät erikseen käsin editoituja tuotteita. Mitään ihmiseen verrattavaa, itse lisää oppivaa ohjelmistoa emme tällä hetkellä käytä. Koosteiden ja klippien muokkaaminen jälkikäteen on periaatteessa mahdollista, mutta ei lähtökohtaisesti ole osa pitkälle automatisoitua tuotanto- ja julkaisuprosessia, Telian Liiga-sisältöjen vastaava tuottaja Kalle Takala kertoo.

Liiga-koosteet kestävät nykyään usein huomattavan kauan näyttämättä kuitenkaan ottelusta kovinkaan paljon.

Telian alkuperäisenä ideana automaation käytön taustalla on tuoda pelin tapahtumaklipit tarjolle katsojille jo kesken ottelujen. Tämän tavoitteen tärkeänä onnistumistekijänä on mobiilisovellus, josta Telia on puhunut jo ennen kauden alkua. Mobiilisovelluksesta on tarkoitus löytää pelien klipit sekä ottelukoosteet. Tarkkaa aikaa sovelluksen julkaisulle Telialta ei ole kerrottu. Nyt Takala käyttää mobiilisovelluksen julkaisemisesta aikamäärettä "pian".

Telian Liiga-hanke on käynnistynyt erittäin yskähdellen. Teknisiä ongelmia on näkynyt ja näkyy käyttäjille lähes asiassa kuin asiassa lähtien tilauksen maksamisesta päättyen lähetyssignaalin luotettavuuteen ja sisältöjen sujuvuuteen.

" Lähetä palautetta toimitukselle

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
oletko ihmetellyt telian ottelukoosteita liigasta? – niitä tekee automaatti - liiga - 29.10.2018 - uutiset - jatkoaika.com - kaikki jääkiekosta

# data[].attributes.attachment_link.title
Oletko ihmetellyt Telian ottelukoosteita Liigasta? - Niitä tekee automaatti

# data[].attributes.attachment_link.description
Liigan tuoreen mediayhteistyökumppanin Telian ottelukoosteet ovat alkukauden aikana herättäneet paljon mielipahaa jääkiekonseuraajissa. Keskustelu on ollut navakkaa muun muassa Jatkoajan keskustelupalstalla. Koosteiden laatu on heitellyt paljon ottelusta toiseen ja pääasiassa tarjolla on ollut vain maalitilanteet. Toisinaan myös maaleja on mennyt ohi, toisinaan koosteet ovat kaikin puolin kummallisia ja niiden julkaisuaikataulu vaihtelee edelleen erikoisen taajaan.

# data[].attributes.body
-Painoala ja jakeluliiketoiminta
-Perusuutistyö

# data[].attributes.body
-Siltaaja
-Strategi
-Ilmiöittäjä
-Digiosaaja
-Sisältöosaaja
-Tekoälykouluttaja
-Somesiivooja

# data[].attributes.body
-2000 oli erikseen kuvaajat, toimittajat, äänittäjät ja editoijat -> 2015 yksi henkilö hoiti kaikki kyseiset tehtävät -> 2030 Media-alan tekijät tuottavat sisällön itse ja toimivat oman mediatalonsa johtajina.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tapamme tehdä työtä oli murroksessa jo ennen koronapandemiaa, mutta kulunut vuosi on kiihdyttänyt tätä muutosta entisestään. Monissa yrityksissä oltiin jo pitkällä modernien työvälineiden hyödyntämisessä siinä missä osassa niitä lähdettiin kiireen vilkkaan opiskelemaan kevään mittaan. Tällä kaikella on myös vaikutuksia, jotka näkyvät konkreettisesti tulevaisuuden työssämme.

Työpäivämuotoilija Aku Varamäki on seurannut muuttuvaa työtä läheltä ammatissaan jo pitkään. Varamäen yritys Workday Designers auttaa yrityksiä kehittämään työntekijäkokemustaan ja parantamaan työelämää muotoilun keinoin.

"Koronapandemia ikään kuin kiihdytti sitä murrosta, joka oli jo käynnissä monilla aloilla. Kaikkea työtä ei tietenkään voi niputtaa yhteen, mutta esimerkiksi tietotyöläiset vapautuivat paikkaan sidotusta työstä käytännössä kokonaan", Varamäki kertoo.

Teknologia ja hyvät yhteydet ovat sallineet etätyön jo pitkään, mutta mahdollisuus on ollut monissa yrityksissä alihyödynnetty. Parhaimmillaan etätyön hyötyjä ei ole mietitty laisinkaan oman organisaation kohdalla.

"Etätyö on nähty usein ikään kuin saavutettuna etuna sen sijaan, että se olisi työn tekemisen muoto siinä missä konttorityöskentelykin. Ja toisaalta esimerkiksi terveydenhuollossa voisi hyödyntää etätyötä tehokkaammin. Etävastaanotot osoittavat, että on paljon tehtäviä, joita on mahdollista tehdä missä tahansa", Varamäki jatkaa.

Varmaa kuitenkin on, että täysin entisenkaltaiseen työn tekemisen malliin ei ole palaamista, vaan etätyötä hyödynnetään entistä enemmän myös koronapandemian jälkeisessä ajassa.

Hybridityö muovaa tapaamme käsitellä työtä

Hybridityöllä tarkoitetaan osin virtuaalisesti ja osin läsnäolevana tehtyä työtä. Siis sellaista, jossa työntekijä valitsee työlleen sopivan ympäristön kulloisenkin tarpeen mukaan. Työyhteisöissä tämä näyttäytyy esimerkiksi siten, että tiimipalaverissa osa on mukana etäyhteyksien päässä toisten osallistuessa paikan päältä.

"Monissa yrityksissä tämä onkin ollut toimintamalli jo aiemminkin. Etenkin it-alan yritykset ovat olleet ihan kärkikastia hybridityön hyödyntämisessä. Isossa mittakaavassa meidän työelämä on ollut todella paikkaan sidottua ja se onkin enemmän työkulttuurista kuin teknologiasta kiinni. Nyt on ihan normaalia tavata esimerkiksi asiakkaita Teamsissa tai Zoomissa, mutta aiemmin suosittiin voimakkaasti fyysisiä tapaamisia", Varamäki sanoo.

Hybridityöstä on kuitenkin kiistattomia hyötyjä sekä tehokkuuden että työhyvinvoinnin kannalta. Marraskuisessa Suomessa auringosta kannattaa nauttia silloin, kun se kerrankin on esillä ja työmatkoista vapautuvan ajankin saa mieluisampaan käyttöön. Myös perheellisten arki helpottuu, kun työn ja elämän voi sovittaa joustavammin toisiinsa.

"On myös muistettava, etteivät kaikki ole aamuihmisiä, vaan työstä saa tehot irti iltaisin. Eli seuraava askel olisi vapautua myös aikaan sidotusta työstä, ainakin niiltä osin kuin se on mahdollista. Edelleen etätyön aikaankin me osallistumme esimerkiksi koulutuksiin niin, että kuuntelemme sitä puhuvaa päätä ysistä viiteen ilman erityistä interaktiota, vaikka tallenteen kuunteleminen omaan tahtiin olisi monelle tehokkaampaa", Varamäki muistuttaa.

Etätyöstä ratkaisu osaajapulaa helpottamaan

Hybridityö ja etätyön mahdollistaminen helpottaisivat myös omalta osaltaan osaajapulaa esimerkiksi it-alalla, jonne on perinteisesti ollut haastavaa saada riittävää määrää huippuammattilaisia. Kun työ ei edellytä tietyssä kaupungissa tai maassa asumista, saadaan laajennettua käytettävissä olevan työvoiman verkostoa.

"Etätyö voidaan nähdä eräänlaisena kilpailuvalttina. Vaikka työpaikka edelleen valitaan itse tehtävän ja työn merkityksellisyyden pohjalta, painavat joustavat työmahdollisuudet vaakakupissa monella. Tämä varmasti kannustaakin työnantajia pohtimaan omia käytäntöjään ja valmiuksiaan, jos sen avulla voidaan lisätä yrityksen houkuttelevuutta", Varamäki toteaa.

Etätyö ja kasvokkain tapahtuvan vuorovaikutuksen puute voivat myös haastaa työyhteisöä. Yhteisöllisyyttä kannattaakin ruokkia myös digitaalisin keinoin, jotta yhteinen suunta ja tavoitteet eivät pääse unohduksiin.

"Kaikenlaista virtuaalista aamukahvia, perjantaiskumppaa ja muuta aktiviteettia on kokeiltu tässä uuden normaalin ajassa. En kuitenkaan suosittelisi katsomaan liikaa, mitä muut tekevät. Jokaiselle työyhteisölle sopii vähän omanlaisensa keinot, eli kannattaa ennemmin kokeilla, että mistä juuri omassa organisaatiossa olisi hyötyä", Varamäki vinkkaa.

Aku Varamäki keskustelee työn tulevaisuudesta DNA:n Tulevaisuustehtaalla. Katso video ja lue lisää!

# data[].attributes.attachment_link.title
Tulevaisuudessa entistä suurempi osa tekee hybridityötä | DNA

# data[].attributes.attachment_link.description
Tapamme tehdä työtä oli murroksessa jo ennen koronapandemiaa, mutta kulunut vuosi on kiihdyttänyt tätä muutosta entisestään. Monissa yrityksissä oltiin jo pitkällä modernien työvälineiden hyödyntämisessä siinä missä osassa niitä lähdettiin kiireen vilkkaan opiskelemaan kevään mittaan. Tällä kaikella on myös vaikutuksia, jotka näkyvät konkreettisesti tulevaisuuden työssämme. Työpäivämuotoilija Aku Varamäki on seurannut muuttuvaa työtä läheltä ammatissaan jo pitkään.

# data[].attributes.body
-Uusi teknologia ja uudet alustat
-Koodaminen
-Data-analytiikka
-Algoritmit

# data[].attributes.body
-Kielelliset taidot ja tarinankerronnan taito
-Viestintäosaaminen
-Tyylien ja viestintäkanavien hallinta
-Muutosvalmius
-Jatkuva oppiminen itseohjautuvasti
-Erikoistuminen

# data[].attributes.body
-Ansaintalogiikoiden uudistamisen taito
-Konseptointi ja kaupallistaminen
-Verkostojen luominen ja niiden hyödyntäminen

# data[].attributes.body
-Itsensä brändääminen
-Ihmisten ja inhimillisen toiminnan ymmärrys
-Yleisöjen osallistaminen
-Eri mielipiteiden ja osaamisen yhteenkokoaminen
-Vastuullisuus ja eettisyys

# data[].attributes.attachment_link.description
Built with Readymag-a tool to design anything on the web.

# data[].attributes.headline
Media- ja viestintäalan osaamistarpeet. Nopeasti muuttuva ala tarvitsee jatkuvaa oppimista tukevia toimintamalleja. Opetushallistus 3/2020

# data[].attributes.subject
Media- ja viestintäalan osaamistarpeet. Nopeasti muuttuva ala tarvitsee jatkuvaa oppimista tukevia toimintamalleja. Opetushallistus 3/2020

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Media-ala muuttuu jatkuvasti niin kotimaisten kuin globaalien muutostekijöiden vuoksi. Erityisesti teknologioiden, kuten robottijournalismin ja data-analytiikan, on nähty vaikuttavan media-alaan. Tämän myötä myös media-alan osaamistarpeet ovat muutoksessa. NIBSin tutkimus kartoitti media-alan nykyisiä koulutusohjelmia ja haastatteli niin yritysten kuin koulutusohjelmienkin edustajia. Tutkimuksen pohjalta media-alalle laadittiin toimenpidesuosituksia tulevaisuuden osaamistarpeita varten.

Teknologiaosaamista vahvistettava

Media-alan osaajan on tulevaisuudessa hallittava teknologinen perusymmärrys nykyistä paremmin. Tällä hetkellä teknologiaosaaminen ei ole usein vielä riittävää. "Lisäkoulutusta tarvitaan erityisesti viestintäteknologioiden toiminnallisuuteen ja käytettävyyteen liittyen, joiden roolin uskotaan kasvavan voimakkaasti vuoteen 2030 mennessä."

Niin ikään ohjelmisto-osaamiseen on lisättävä resursseja sekä koulutuspuolella että yrityksissä. Myös uudenlaisten teknologioiden, esimerkiksi virtuaalitodellisuuden, yleistymiseen on varauduttava perusteellisemmin. Uusiin teknologioihin liittyviä kokeiluja on myös lisättävä.

Journalismissa ja muussa sisällön tuottamisessa tulisi laajentaa robottien ja tekoälyn hyödyntämistä. "Analyyttinen ja luova journalismi voisivat toimia erillisinä opintopolkuina", raportissa pohditaan. Käytännössä tämä tarkoittaa esimerkiksi journalistisen työn osalta sitä, että journalisteille jää enemmän aikaa laatia laajempaa ja monipuolisempaa uutismateriaalia mekaanisen kirjoittamisen sijaan. Samalla pitää kuitenkin pitää mielessä myös perinteinen tekninen osaaminen: perustaidot on hallittava työelämään siirtyessä.

Liiketoiminta- ja työelämäosaaminen syvemmäksi

Liiketoiminnan puolella tutkimusaineiston perusteella liiketoimintaosaamista on syvennettävä kaikilla media-alan osa-alueilla. Medialiiketoiminnan ymmärtäminen nousee esille erityisesti yritysten edustajien ja muiden asiantuntijoiden haastatteluissa. Ymmärrys esimerkiksi kehittyvistä maksumalleista on tärkeää. Niin ikään markkinoinnin ja myynnin osaaminen kaikissa media-alan koulutusohjelmissa olisi tärkeää. "Myyntiosaamisen rooli korostuu moninaisella ja alati pirstoutuvalla alalla."

Freelance-työn yleisyyteen nähden yrittäjyyteen liittyviä taitoja on sisällytetty vain vähän media-alan koulutusohjelmiin. Yrittäjyyteen liittyvät perustason asiat pitäisikin huomioida koulutusohjelmissa paremmin.

Työelämä on muutoksessa, mikä pitäisi huomioida myös media-alan osaamisessa. Koulutusohjelmissa tulisikin opettaa nykyistä laajemmin yleisiä työelämätaitoja, kuten ongelmanratkaisukykyä ja ryhmätyötaitoja.

Laajemmin koulutuslaitosten tulisi edistää sisäistä poikkitieteellistä liikkuvuutta ja tarjota koulutuslaitosten välisiä kursseja. Media-alan koulutusten tulisi myös profiloitua eri painopistealueisiin.

Koulutusmaailma ja elinkeinoelämä yhteistyöhön

Koulutusmaailman ja elinkeinoelämän yhteistyötä voisi lisätä eri toimenpiteiden avulla. Näiden kahden tahon vuoropuhelua tulisi tehdä aktiivisemmin ja säännöllisemmin. Tämä toteutuisi yhteistyöprojektien kautta, joissa otettaisiin huomioon molempien osapuolten tarpeet ja yhteistyöstä saatavat hyödyt.

Yhteistyötä edistäisi myös tutkintorakenteissa huomioitavat työelämän tarpeet. "Osaajien tulisi hallita erilaisia työelämässä tarvittavia työvälineitä, kuten ohjelmistoja, sekä yleisiä työelämätaitoja." Koulutustarjoajat näkevät usein, että käytännön työn osaamisvalmiudet voidaan oppia työelämässä. Toinen vaihtoehto oppimiseen olisi lisätä opintojen aikaisia harjoittelujaksoja yrityksissä.

Tähtäin tulevaisuuteen

"Media-alan houkuttelevuutta on parannettava, jotta lahjakkaita opiskelijoita saadaan alalle riittävästi", raportissa kommentoidaan. Erityishuoli tulevaisuudenosaajien riittävyydestä on painoalalla - painoalan koulutuksen markkinointiin olisikin kiinnitettävä erityistä huomiota.

Tulevaisuudessa myös ihmisen ja koneen yhteistyöhön liittyvää koulutusta on lisättävä. Koneiden avustavan roolin hyödyt tulisi ymmärtää nykyistä paremmin. Koulutustarjoajien tulisi käsitellä tätä yhteistyötä erityisesti käytännön osaamisen kautta, sillä pelkkä teoriatasoinen käsittely ei ole enää riittävää.

Keskeisempi rooli olisi myös annettava käytettävyyskysymyksille - loppukäyttäjän yhä keskeisempi rooli on hyvä pitää mielessä. Kansainvälisillä mediatoimijoilla tämä on jo toteutumassa, kun on kehitelty käyttökokemukseltaan erinomaisia ratkaisuja. Samaan tulisi pyrkiä myös suomalaisissa mediataloissa.

Myöskään kirjoittamiseen liittyviä perustaitoja ei saa unohtaa. Tulevaisuuden tekstityypit voivat erota huomattavastikin nykyisistä. Media-alalla kielellinen osaaminen on laajempaa kuin vain kirjoittamista: myös suullisesti tapahtuva viestintä ja vuorovaikutus yleensäkin ovat jatkossa erityisen tärkeitä. "Erityisesti asiantuntijahaastatteluissa tuotiin ilmi huoli siitä, että alan osaajien suomen kielen taito on rapistumassa."

Yhteiskunnallisten perusteemojen opetukseen on keskityttävä yhä enemmän, sillä media-alaan vaikuttavat samat megatrendit kuin muihinkin aloihin, ja näitä trendejä mediaosaajien on osattava käsitellä tulevaisuuden työelämässä. Yhteiskunnallisia ja humanistisia osaamisvalmiuksia on tuotava koulutukseen entistä voimakkaammin ja käytännönläheisemmin.

NIBSin tutkimus perehtyi media-alan osaamistarpeisiin kartoittamalla nykyistä koulutustarjontaa, haastattelemalla asiantuntijoita ja koulutusinstituutioita sekä tekemällä kyselytutkimuksen yritysten ja koulutusinstituutioiden edustajille. Tutkimuksen suositukset toimivat ohjenuorana media-alan yrityksille ja koulutusta tarjoaville tahoille tulevaisuuden osaamistarpeita pohtiessa.
Mediaosaaja 2030 -loppuraportti (pdf) Media-alan tutkimussäätiö myönsi hankkeelle rahoitusta 5.11.2019 osana vuoden 2019 erityisteemaa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mediaosaaja 2030 - suosituksia tulevaisuuden osaamistarpeisiin " Media-alan tutkimussäätiö

# data[].attributes.attachment_link.description
Media-ala muuttuu jatkuvasti niin kotimaisten kuin globaalien muutostekijöiden vuoksi. Erityisesti teknologioiden, kuten robottijournalismin ja data-analytiikan, on nähty vaikuttavan media-alaan. Tämän myötä myös media-alan osaamistarpeet ovat muutoksessa. NIBSin tutkimus kartoitti media-alan nykyisiä koulutusohjelmia ja haastatteli niin yritysten kuin koulutusohjelmienkin edustajia. Tutkimuksen pohjalta media-alalle laadittiin toimenpidesuosituksia tulevaisuuden osaamistarpeita varten.

# data[].attributes.headline
Median tulevaisuus ja 13 trendiä - mitä media on vuonna 2030?

# data[].attributes.subject
Median tulevaisuus ja 13 trendiä - mitä media on vuonna 2030?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Miltä media näyttää tulevaisuudessa? Miltä media näyttää vuoden 2030 jälkeen? Katson kristallipalloon ja kärjistän. Hernettä on turha vetää nenään. Sen sijaan kannattaa lukea ymmärtääkseen. Ja kannattaa luoda oma perusteltu tulevaisuuskuva.

Median tulevaisuus on eri asia kuin journalismin tulevaisuus. Kriittisen journalismin tulevaisuus on säätiöissä, järjestöissä, kriittiseen journalismiin uskovissa perheyhtiössä ja yksittäisissä journalistisissa mesenaateissa, jotka eivät tavoittele voittoa. Kriittisen journalismin tulevaisuus ei ole pörssiyhtiöissä eikä edes kohtuullista voittoa tavoittelevissa kaupallisissa yrityksissä.

Median tulevaisuus on teknologiayhtiöiden, yritysten, organisaatioiden ja järjestöjen omassa mediassa. Media palaa juurilleen. Kaupallisen journalistisen massamedian aika jää historiaan hetkelliseksi kuriositeetiksi.

Näin näen kun katson pinnan alla oleviin trendeihin. Mediayhtiöt tietävät trendit hyvin, mutta yrittävät taistella tuulimyllyjä vastaan. Pahalta näyttää perinteisten mediayhtiöiden kannalta. Hyvältä näyttää uusia mahdollisuuksia ketterästi hyödyntävien ilman vanhaa painolastia olevien yritysten kannalta.

Median tulevaisuutta rakentavat trendit:

1. Myös Suomeen kasvaa sukupolvia, jotka eivät enää halua maksaa mediasta. Koska saman tiedon, hyödyn, viihteen saa ilmaiseksi, he eivät ole valmiit maksamaan. Tämä näkyy tutkimuksissa useiden prosenttiyksiköiden vuosittaisissa muutoksissa valmiudessa maksaa mediasta. Kun vuosi vuodelta yhä harvempi haluaa maksaa tilattavasta mediasta, kaupallisen median kurjistuminen jatkuu.

2. Vanhenevat sukupolvet kannattelevat perinteistä mediaa vielä jonkin aikaa, mutta heitä on vuosi vuodelta vähemmän.

3. Mediakulutus jatkaa nopeaa muuttumista ja mainostajat seuraavat perässä digitaalisiin ja mobiileihin kanaviin.

4. Mainostajat eivät enää tarvitse mediayhtiöitä välittäjän rooliin kommunikoidessaan asiakkaidensa kanssa, vaan vuosi vuodelta mainostajien on helpompi ja parempi tavoittaa kohderyhmänsä suoraan omien medioiden ja kanavien kautta.

5. Kun median henkilö-, tuotanto- ja jakelukustannukset kasvavat vuosi vuodelta ja niin tilaus- kuin mainostulot vähenevät vuosi vuodelta, kurjistumisen kierre työntää mediayhtiöistä parhaat tekijät muualle, omistajat tulevat kärsimättömiksi ja tuotto-odotukset pienenevät.

6. Teknologinen kehitys voimistaa yllä olevia trendejä.

7. Teknologia poistaa perinteisiä media-alalle tulon esteitä, mutta samalla luo uusia. Teknologisen mediakilpailun voittaja ottaa kaiken, mikä näkyy Googlen ja Facebookin monopoliasemassa tietyn tyyppisessä mediassa ja mainonnassa. Uusi skaalautuva teknologia luo kilpailuetuja.

8. Teknologinen kehitys tuo mustia joutsenia, jotka muuttavat pelikenttää ratkaisevaksi. Yksi tällainen voi olla automaattinen, lähes reaaliaikainen ja tarpeeksi luotettava käännösteknologia. Mitä kaikkea tapahtuu kun jossain vaiheessa nappia painamalla ulkomaankielinen media kääntyy kustannustehokkaasti suomen kielelle?

9. Kriittistä journalismia tekevät etsivät uusia vaihtoehtoista tapoja tehdä työtään ja rahoittaa työtään. Rahoittaja voi löytyä niin yksittäisistä ihmisistä (Long Play), joukkorahoituksesta (Rapport) tai organisaatioista (Diakonissalaitos & Viesti-lehden uudistus). Demokratian kannalta kriittiselle journalismille on löydyttävä uusia toimintamalleja ja rahoituslähteitä vanhojen ehtyessä.

10. Yritykset siirtävät markkinointiviestinnän investointien painopistettä ostetusta mediasta, siis perinteisessä mediassa mainostamisesta, omaan mediaan menestyvien esimerkkien kannustamina (Red Bull, Net-a-porter, Audi, Ricmond Standard, Patagonia, Novita, Ruka, Partioaitta jne.

11. Yritysviestinnän ammattilaisten määrän kasvu jatkuu ja toimittajien määrän lasku jatkuu. Financial Times puhuu korporaatiomedian invaasiosta. Suomessakin media-alan ammattilaiset perustavat erilaisia sisällöntuotantoalan yrityksiä. Me Kubossa olemme osa tätä trendiä.

12. Kun kaupallinen media vähentää panostuksiaan printtimediaan, innovatiivisimmat yritykset investoivat myös printtimediaan luodakseen todellisen monikanavaisen median haluamilleen kohderyhmille Red Bullin, Net-a-porterin tai Novitan esimerkkien tapaan.

13. Voimakas jatkuva teknologinen murros ja automaatio merkitsevät sitä, että mediakulutuksen muutos jatkuu seuraavat kymmenen vuotta vähintään yhtä voimakkaana kuin edelliset kymmenen vuotta, halusimme sitä tai emme.

Vuonna 2030 media näyttää hyvin erilaiselta kuin tänään. Muutos tulee olemaan suurempi kuin se muutos, jonka olemme kokeneet vuodesta 1998 tähän päivään 16 vuoden aikana. Oletko valmis mennyttä suurempaan muutokseen? Oletko valmis median erilaiseen tulevaisuuteen?

# data[].attributes.attachment_link.title
Median tulevaisuus ja 13 trendiä - mitä media on vuonna 2030?

# data[].attributes.attachment_link.description
Miltä media näyttää tulevaisuudessa? Miltä media näyttää vuoden 2030 jälkeen? Katson kristallipalloon ja kärjistän. Hernettä on turha vetää nenään. Sen sijaan kannattaa lukea ymmärtääkseen. Ja kannattaa luoda oma perusteltu tulevaisuuskuva. Median tulevaisuus on eri asia kuin journalismin tulevaisuus. Kriittisen journalismin tulevaisuus on säätiöissä, järjestöissä, kriittiseen journalismiin uskovissa perheyhtiössä ja yksittäisissä journalistisissa mesenaateissa, jotka eivät tavoittele voittoa.