# data[].attributes.body
Fossiilit ovat vähintään 10 000 vuotta sitten eläneen eliön jäännös.  Fosiili on kivettymä, valelma tai painauma. Paleontologit tutkivat fossiileja.  Dinosaurukset ovat tunnetuimpia fossiileja. Fossiilit ovat aika harvinaisia, koska kuolleet eliöt hajoavat niin nopeasti luontoon. Fossiileja syntyy usein kivettyminä, kun eläimen kovan osan esim. luiden tai kuoren rakenteet ovat korvautuneet mineraaleilla. Valelmat ovat syntyneet, kun eläimet tai kasvit ovat hajonneet ja hautautuneet sedimenttiin. Fossiilien suhteellinen ikä voidaan saada selville, sen mukaan, missä kohtaa kerrostumaa se oli ja mikä sen suhde on muihin fossiileihin. Fossiilit ovat tärkeitä evoluution ja evoluutionteorian todisteita, koska niistä on voitu päätellä yli 100 000 lajin sukupuuttoon kuolemisen.Esimerkkejä fossiileista

# data[].attributes.body
Devonikausi on geologinen aikakausi. Kausi alkoi 419,2 ± 3,2 loppui  358,9 ± 0,4 miljoonaa vuotta sitten. Devonikautta viitataan yleensä kalojen valtakauteen,koska kalat kehittyivät monipuolisesti erillailla.Selkärankaiset nousivat maalle silloin. Mereen kehittyi ensimmäiset hait ja maalle kehittyi sammakoeläimiä ja hyönteisiä. Lopussa siemenkasvit levisivät metsäksi.Kaudella tapahtui neljä pientä joukkusukupuuttoa,30% lajeista kuoli. Viidennessä,suurimassa ja viimeisimmässä kuoli 60% lajeista.
Devonikauden aikaisista simpukoista tehtyjen tutkimusten mukaan vuodessa oli n.400päivää koska maapallo pyöri hitaammin sillon.

Kaudella etelässä oli suuri Gondwanamanner.Pohjoisessa oli Siperia ja niiden välissä varhainen Euramerikka. Metsät alkoivat vasta kehittyä ja keskivaiheilla kasvit alkoivat kehittyä monimuotoisemmaksi ja tuli erillaisia kasveja.
Kasvit olivat pieniä aluksi. Myöhäisdevonikaudella puut olivat jopa 30 metrisiä
Leuamattomat panssarikalat kehittyivät kauden keskivaiheilla leuallisiksi. Syrjäyttyvät alkeelliset leuattomat ja ensimmäiset  rustokalat eli hait tulivat. Myöhemmin kaudella "kalasammakko" Kehittynyt varsievä- ja keuhkokalasta,nousi maalle.

# data[].attributes.body
Permi on geologinen aikakausi, joka oli paleotsooisen maailmakauden lopulla noin 300-245  tai 280-248 miljoona vuotta sitten. Permi oli matelijoiden aikaa ja päättyi suureen eläinlajien tuhoon.  Permikauden jälkeen tuli triaskausi. Permikaudella vallitsi kuiva ja kylmä monsuuni-ilmasto. Siellä oli vain yksi suuri manner Pangea sekä valtava meri Panthalassa.

Permikaudelle alkoi vähitellen tulla havupuita lepidodendron tilalle. Myös siemenkasvit sekä käpypalmut lisääntyivät.

Permikaudella eli matelijoiden lisänä sammakkoeläimiä, hämähäkkieläimiä sekä lukuisia kasvilajeja, mutta ei dinosauruksia. Matelijalajeja oli esimerkiksi synapsideja sekä terapsideja. Tunnetuin permikauden matelija on dimetroton, joka muistutti hieman krokotiilia, mutta sillä oli suuri selkäevä.
Sammakkoeläinten lajimäärän vähentyessä matelijalajit lisääntyivät ja kehittyivät. Permikaudelle kehittyi ensimmäinen suuri maaelimistö

Permikauden lopulla tapahtununut eläinlajien tuho on maapallon historian suurin tunnettu joukkotuho.  Sen tarkkaa syytä ei tiedetä, mutta se saattoi johtua asteroiditörmäyksestä tai vaikka siperian valtavista tulivuorenpurkauksista.

# data[].attributes.body
Triaskausi oli  noin 252-201 miljoonaa vuotta sitten mesotsooisella maailmankaudella ollut geologinen ajanjakso. Kausi seurasi elämän historian suurinta joukkotuhoa, joten siitä selviytyneet lajit kehittyivät ja levisivät. Tällä kaudella maassa oli yksi suurmanner, jossa vallitsi suurimmaksi osaksi kuiva ja kuuma ilmasto, joten vuodenaikavaihtelut olivat suuria. Ensimmäiset maanisäkkäät kehittyivät kauden lopulla nisäkäsmäisistä matelijoista. Ensimmäiset dinosaurukset kehittyivät 240-230 miljoonaa vuotta sitten ja ensimmäiset lentoliskot pretosaurit ilmestyivät. Merissä eli kalaliskoja sekä notosaureja, jotka olivat hylkeen tapaisia eläimiä. Kauden matelijat olivat suurimmaksi osaksi akrosaureja ja synapsideja, mutta monta lajia kuoli suuressa sukupuuttoaallossa. Kaudella eli jo 3m korkeita kahdella jalalla käveleviä saalistajaliskoja.  Ensimmäisten kukkivien kasvien uskotaan syntyneen. Puut olivat kuivaa sietäviä havupuita.

# data[].attributes.body
Jurakausi oli geolologinen aikakausi, joka oli noin 206-144 miljoonaa vuotta sitten. Kausi on nimetty Juravuorten mukaan. Kausi jaetaan varhais-, keski- ja myöhäisjuraan. Puolessa välissä Jurakautta Pangea-manner alkoi hajota, syntyi Lauraasia- ja Gondwana-mantereet. Jurakaudella oli nykyistä ilmastoa lämpimämpää, eikä jäätiköitä näkynyt. Kaudella oli laajoja trooppisia metsiä sekä aavikoita. Kasvillisuus oli rehevää ja kaudella kasvoi sankkoja metsiä, mm. käpypalmuja, neidonhius- ja havupuita. Kaudell yleistyi ensimmäiset kukkakasvit. Suuret saniaiset oli hallitsevia. Jurakaudella oli paljon kasvinsyöjädinosauruksia, kuten sauropodeita. Sauropodeihin kuului useita heimoja. Sauropodit oli kolmekymmentämetrisiä kasvinsyöjädinosauruksia, jotka pystyivät syömään päivittäin tonnin edestä kasveja. Sauropodeilla oli paljon yhtäläisyyksiä mm. pitkä kaula, pieni pää, paksut jalat ja tukeva ruumis. Petodinosauruksia oli mm. teropodit. Näiden ruokana toimi eri sauropodien heimot.
Elina

# data[].attributes.body
Liitukausi alkoi noin 144 miljoonaa vuotta sitten, ja päättyi noin 66 miljoonaa vuotta sitten.
Liitukausi tunnetaan dinosaurusten huippukautena, ja silloin eli useita nykyisin tunnettuja dinosauruksia, kuten Tyrannosaurus Rex, Triceratops sekä lentolisko Ptenanodon. Liitukaudella eli myös nisäkkäitä, ja ne lajiutuivatkin nopeasti. Erilaiset pussieläimet olivat yleisiä, mutta suuri osa niistä kuoli liitukauden lopussa. Liitukauden lopulla ilmestyivät myös hait ja muut luukalat, joihin useimmat nykyiset kalat kuuluvat.  Liitukaudella kasvillisuusvyöhykkeet olivat erilaiset mannerten eri asennon takia, Päiväntasaajalla oli aavikoita ja Saharassa trooppista metsää. Havu- ja lehtipuut olivat yleisiä, ja ne muodostivat  90% kasvillisuudesta. Joitain kasveja on säilynyt liitukaudelta tähänkin päivään.

# data[].attributes.body
Maailmankaikkeus on syntynyt alkuräjähdyksessä 13-14 miljardia vuotta sitten. Alkuräjähdyksessä syntyi aine, aika, energia ja avaruus. Kului noin 300 000 vuotta että lämpötila oli laskenut tarpeeksi, että atomien synty olisi mahdollista.

Ensimmäiset atomit jotka syntyivät olivat vetyä ja heliumia. Vety ja helium alkoivat kerääntymään kaasupilviksi painovoiman vaikutuksesta, ja miljoonien vuosien kuluttua niistä alkoi muodostua pitkiä nauhoja. Ajan kuluessa kaasutihentymissä alkoi syntymään galakseja eli tähtijärjestelmiä. Galaksien sisällä alkoi syntymään uusia alkuaineita, esimerkiksi rautaa, piitä ja happea.

Aluksi maa oli kuuma pallo, johon alkoi muodostumaan jäähtyessään kerroksia. Maapallolle syntyi kiinteä kivikehä ja kaasukehä. Kaasukehä muodostui tulivuorenpurkauksissa vapautuneesta typestä, hiilidioksidista ja vesihöyrystä.  Varhainen kaasukehä eroaa nykyisestä ilmakehästä siten, että siinä ei vielä ollut vapaata happea eikä UV-säteilyltä suojaavaa otsonikerrosta. Kiviaineksen kiertokulku alkoi, kun tulivuoritoiminta muodosti kiinteää merellistä kuorta, joka jäähtyessään alkoi painumaan takaisin Maan ytimeen. Mantereet alkoivat syntymään kevyemmistä kivilajeista. Tulivuorista peräisin oleva vesihöyry alkoi myös tiivistyä sateiksi, jonka seurauksena muodostuivat valtameret. Nämä tapahtuvat saivat kemiallisen evoluution käynnistymään.

# data[].attributes.body
Hilikaisia eli hiilikausi sijoittuu 359- 299 miljoonan vuoden päähän. Silloin maasto oli suurimmilta osin suota ja kortemetsää. Ilmasto oli hyvin kuuma ja kostea. Maapallon keskilämpötila oli noin 20 astetta. Sanikkaismetsät kukoistivat ja puita oli mm. sinettipuita ja suomupuita. Suomupuut saattoivat kasvaa jopa 35m , sanikkaispuut 50m korkeiksi ja saniaispuut 8m korkeiksi. On arveltu, että tuolloin ilmakehässä on ollut paljon enemmän hiilidioksidia jonka takia metsät ja puut kasvoivat niin suuriksi.

Hiilikausi tunnetaan myös jättimäisistä hyönteisistä. Oli sudenkorentoja joiden siipien kärkiväli saattoi olla jopa 70cm, tuhatjalkisia jotka olivat jopa 2m pitkiä sekä jättiläisskorpioneja jotka olivat jopa metrin pituisia. Ilmakehässä oli silloin jopa 35% happea joka mahdollisti hyönteisten kehityksen niin valtavaksi.

Myös sammakkoeläimet olivat yleisiä. Tuolloiset sammakkoeläimet muistuttavat eniten nykyisiä salamantereita. Ensimmäiset matelijat kehittyivät Hiilikaudella. Merissä oli myös luukaloja ja rustokaloja.

Tuon aikakauden lopussa kortemetsät jäivät meren alle ja vähitellen paineen ja kuumuden alla alkoi kehittyä kivihiiltä.

# data[].attributes.body
Paleogeenikausi on kenotsooisen maailmankauden ensimmäinen kausi 65,5 – 23,03 miljoonaa vuotta sitten. Nisäkkäät kehittyivät ja niiden määrä lisääntyi. Myös lintulajisto lisääntyi. Maanisäkkäät olivat nykyisempiäkin suurempia. Arot kasvoivat joten hevonen pääsi kehittymään. Kehitys alkoi pienistä eläimistä kuten majavan kokoisesta norsun ja valaan kokoisiin suurnisäkkäisiin.

Anniina

# data[].attributes.body
kvartäärikausi jaetaan kahteen osaan, pleistoseeniin ja holoseeniin. pleistoseeniin kuuluivat toistuvat jääkaudet ja ihmisen evoluution nopea kehitys. mammutti, sapelihammastiikeri ja jättiläislaiskiainen elivät pleistoseenin aikaan. holoseeni on kvartäärikauden toinen osa, joka alkoi viimeisimmän jääkauden loppuessa. kvartäärikauden aikana ihminen on kehittynyt  esi-ihmisestä nykyihmiseksi. ihminen on kehittynyt metsästäjä-keräilijä vaiheesta maatalouden harjoittamisen ja sivilisaation kautta nykyaikaan. homo erectus eli pystyihminen kehittyi 2 miljoonaa vuotta sitten heidelberginihminen, joka oli ensimmäinen ihmislaji joka vaelsi pois afrikasta eurooppaan. tämä yhteinen esi-isä jakautui neandertalin- ja denisovanihmisiin. afrikkaan jääneistä heidelberginihmisistä kehittyi lopulta nykyihminen eli homo sapiens. nykyihminen on myös risteytynyt neandertalinihmisen ja denisovanihmisen kanssa jossakin vaiheessa. ihmisen yivoimaisen kehittymisen ja maapallolla selviytymisen salaisuutena on mm. puheen kehittyminen ja kulttuurievoluutio johon kuuluu esimerkiksi kirjoittaminen ja asioiden kuvaaminen esimerkiksi luolamaalauksin.

# data[].attributes.body
Kambriksi kutsutaan ajanjaksoa, joka vallitsi 490-542 miljoonaa vuotta sitten. Maa oli kasvitonta lukuunottamatta paikoittaisia sammalia ja ainoastaan meressä eli eläimiä. Eläimille ei ollut vielä kehittynyt selkärankaa. Meressä kasvoi joitain varhaisia leväryhmiä. Meressä eläneet eläimet olivat enimmäkseen kotiloita, trilobiitteja, simpukoita, sienieläimiä ja myös jo nykyään sukupuuttoon kuolleita lajeja. Eläimet, jotka omistivat kuoren kehittyivät nopeiten. Suurin eläin kambrikaudella oli 60 senttiä pitkä Anomalocaris, joka muistutti kaukaisesti katkarapua ja rauskua. Nopeaa eläinkunnan kehitystä kutsutaan nimellä kambrikauden räjähdys.

# data[].attributes.body
Geologinen ajanjakso 440-410 miljoonaa vuotta sitten. Elämä oli silloin pääosin meressä, mutta hämähäkkieläimet, (punkit, hämähäkit, lukit ja skorpionit) olivat siirtyneet maalle ja kehittyivät.
Kasvien asema vahvistui. Kasvit alkoivat siirtyä maalle ja löydettiin ensimmäinen maakasvi Cooksonia. Cooksonia oli muutaman sentin korkuinen, eikä siinä ollut lehtiä tai kukkia. Kasvilla on todella heikot juuret ja se viihtyi veden läheisyydessä.

# data[].attributes.body
Neogeeni kausi on kenotsooisen maailman kauden keskimmäinen jakso joka tapahtui 23,03-2,588 miljoonaa vuotta sitten.

Neogeeni kausi on paleogeeni kautta seuraava ja nykyistä kvartääri kautta edeltänyt kausi jolloin ilmastoja eläimet muuttuivat nopeasti. Ilmasto vaihteli ja heitteli mutta kauden lopussa ilmasto viileni nopeasti ja sään viiletessä linnut ja nisäkkäät kehittyivät ja  muuttuivat lähemmäs nykyisiä. Muut eläimet pysyivät saman kaltaisina. Neogeeni kauden lopussa alkoi viimeisin jääkausi.

Neogeeni voidaan jakaa kahteen pääryhmään plioseeni ja mioseeni epookkeihin jotka voidaan jakaa vaiheisiin. Jättiläislaiskiainen verrattuna 1,8m ihmiseenSapelihammastiikerin kallo