# data[].attributes.body
John Fitzgerald Kennedy, znan tudi po inicialkah JFK. Bil je Ameriški predsednik in politik. Rodil se je  29.maja leta 1917, umrl pa 22.novembra leta 1963. Umrl je med atentatom, obtožen njegove smrti je bil Lee Harvey Oswald, ki pa je preminil še pred sodbo. Imel je težave s hrbtenico, diagnosticiran pa je bil s Adisonovo boleznijo, vse zdravstvene težave je dobro skrival pred javnostjo. Leta 1941 se je prijavil  v vojaško mornarico. Sprva so ga zavrnili nato pa je bil po 5 mesecih sprejet. Po večih doživetjih na Pacifiku, se je JFK podal v politične vode in postal 35. predsednik Združenih držav Amerike. Bil je prvi predsednik ki je bil rimsko katolik.

# data[].attributes.body
Prvi mobilni telefon je leta 1978 izumil Martin Cooper, direktor podjetja Array Comm, ki je prvi z napravo podobno zidaku poklical v centralo podjetja AT&T. Leta 1978 sploh še ni bilo niti običajnih brezvrvičnih telefonov, Cooper pa se je tistega dne sprehajal kar po ulici.

Prvi mobilni telefon je tehtal skoraj kilogram. Mobilne telefone so razvili v Bellovih laboratorijih in so jo nameravali uporabiti za telefone v avtomobilih. Motorola jih je prehitela in izdelala prvi pravi prenosni telefon. Prvi klic, ki ga je opravil gospod Cooper, je bil namenjen enemu izmed vodilnih ljudi v podjetju Bell Laboratories. Za to, da so prvi prenosni telefon ponudili širši javnosti, so porabili 90 milijonov dolarjev in celih petnajst let dela. Od tedaj je prišlo do prenosne revolucije, saj so nastale nove proizvajalke mobilnih aparatov, ki so težile k novostim in tako je prišlo do mobilnikov, ki jih uporabljamo danes.

# data[].attributes.body
"Moje iluzije niso imele ničesar opraviti s tem, da bi mislila, da sem dobra igralka. Vedela sem, kako tretjerazredna sem. Dejansko sem čutila pomanjkanje talenta, kot da bi šlo za poceni oblačila, ki jih nosim navznoter. A moj Bog, kako sem se hotela naučiti, spremeniti, izboljšati!"

Rojena je bila ob 9:30 v bolnišnici Los Angeles County Hospital ter vpisana v register kot Norma Jeane Mortenson. Njena mama je bila Gladys Peral Baker, identiteta njenega očeta ni bila nikoli znana. Bila je igralka, filmska igralka, model, filmska producentka, pevka in avtobiografinja. Prvič je v filmu nastopila leta 1947 in sicer v filmu z naslovom Nevarna leta. Poročena je bila kar trikrat in sicer najprej z Jamesom Doughertyem, nato z bejzbolski legendo Joejem DiMaggijem in na koncu z Arthurjem Millerjem. Njeni vročekrvni nastopi, privlačen izgled in skrivnostna smrt so jo kasneje naredili pop ikono dvajsetega stoletja. Marilyn Monroe je umrla 5. avgusta 1962. Uradni vzrok smrti je bila prevelika doza uspavalnih sredstev, čeprav resnica verjetno nikoli ne bo razjasnjena. Njene domnevne afere s predsednikom Johnom F. Kennedyjem in njegovim bratom Robertom so bile središče teorij glede dogodkov, ki so vodili v njeno smrt. Njen pogreb je sledil 3 dni kasneje, organiziral ga je njen bivši mož Joe DiMaggi in sicer na dan ko bi se naj ponovno poročila, po navedbah njegove družine. 20 let so dvakrat na teden po Joejevem naročilu k njenem grobu dostavljali njene najljubše rože - rdeče vrtnice. Sam se ni nikoli več poročil, preden je umrl pa so bile njegove besede: ''Končno bom lahko videl Marilyn.''

Prejela je veliko nagrad, med njimi kar dva zlata globusa za najboljšo igralko. Pojavila se je tudi na naslovnici Playboya.

Eva Gojkovič

# data[].attributes.body
Po smrti Tita je obveljalo geslo 'Po Titu ? Tito', ki je izražalo nadaljevanje dotedanje notranje in zunanje politike. Na čelu SFRJ so se zvrstili t.i. enoletni predsedniki, iz vseh republik. Osemdeseta leta so se začela z gospodarsko krizo, inflacijo, pomanjkanju deviz in nafte in veliko brezposelnostjo. V šolstvu je leta 1983 vzniknila ideja o uvedbi skupnih 'vzgojno-izobraževalnih jeder' v vso učno tvarino. Za skupne učne vsebine so bili predvsem v Srbiji, razprava pa je razplamtela razprave o že začetih nacionalnih vprašanjih. Razprave o bogatem severu in siromašnem jugu, ter kdo koga podpira ali izkorišča so se še bolj okrepile ob vedno večji inflaciji. V šestih letih se je življenjski standard prepolovil, brez zaposlitve je bilo milijon ljudi, letna inflacija pa je presegala dosegla 250%. Vlada se kljub različnim davčnim in gospodarskim spremembam ni obdržala.
Rebeca Peklar
Slika Titovega pogreba

# data[].attributes.body
Woodstock festival je bil rock festival, ki ga je obiskovalo 400,000 ljudi.  Dogajanje je potekalo štiri dni v New Yorskem odru, od 15 do 18 Avgusta v letu 1969. festival je najslavnejši rock koncert, ki je bil kdaj  napravljen.  Dosti slavni glasbenikov je nastopilo na tem festivalu, kar lahko tudi vidimo v Woodstock filmu iz 1970.

# data[].attributes.body
Rock je razširjena glasbena zvrst. Nastal je v ZDA po drugi svetovni vojni, kasneje se je razširil po celem svetu.
Običajno uporabljajo vokal, električne kitare in močno poudarjen ritem.

Rock 'n' roll je mešanica glasbe različnih kultur, kar je tudi glavni razlog za njegovo popularnost in razširjenost. Z močnimi primesmi ritma in bluesa se je iz ZDA v zgodnjih petdesetih razširil po vsem svetu.

V srednjih petdesetih je Bob Manson Diddley med prvimi začel sodelovati z velikimi založbami. Skupaj so po ZDA in Veliki Britaniji nastopale zvezde, ki so priljubljene še danes: Elvis Presley, Bill Haley and the Comets, Buddy Holly,...

# data[].attributes.body
Indijski politik
Rojstvo: 2. oktober 1869
Smrt:  30. 1. 1948
Gandhi je bil eden od tvorcev sodobne Indije. Velja za pomembnega politika osamosvajanja in oblikovanja nove postkolonialne Indije. Z bojem za pravice najemnih delavcev in drugih indijskih gospodarstvenikov v Južni Afriki je kot mlad odvetnik iskal način za uveljavitev pravic Indijcev. Gandhijevo načelo satjagrahe, po navadi grobo prevedeno kot »pot resnice« ali »težnja za dušo«, je navdihnilo generacije demokratičnih aktivistov. Že za časa svojega življenja bil tudi pomemben za zgodnje gibanje New Age. Najbolj znana med njegovimi idejnimi nasledniki sta bila Martin Luther King mlajši in Rolihlahla »Nelson« Mandela.

# data[].attributes.body
Apartheid je bila politična doktrina, s katerim je vlada Južnoafriške republike imenovala svoj sistem rasne segregacije, zatiranja in izkoriščanja od leta 1948 do 1994. Ta sistem je omogočal belcem, ki predstavljajo manj kot petino prebivalstva, da so vodili politiko Južnoafriške republike. Pod apartheidom so bila svoboda gibanja ter politično in socialno-ekonomske pravice črnskega prebivalstva močno omejene. Bela manjšina razpolaga z večino zemlje. Afričani so živeli v rezervatih, ki so jim dodeljeni, predstavljajo manj kot 13 odstotkov državnega ozemlja.

Apartheid je bil takrat osnova južnoafriške ekonomske in politične zgradbe. Gospodarstvo je cvetelo na račun izkoriščanja poceni afriških delavne sile, ki so bili zaposleni v tovarnah in podjetjih v lasti belcev in tujih družb. Afričani so garali za mezde, ki so jim je omogočale siromašno življenje. Ko je leta 1948 oblast prevzela narodna stranka, je apartheid postal uradna državna politika. Voditelji južnoafriške vladajoče stranke so trdili, da morajo biti rase ločene in njihovi kontakti omejeni na najmanjšo možno mero, da se izognejo konfliktom, ki jih povzroča t. i. ločeni razvoj različnih skupin, ter nadaljujejo beli nadzor in oblast nad »temnopoltimi rasami, ki so na nižji razvojni stopnji civilizacije«.Bivši južnoafriški ministrski predsednik Hendrik F. Verwoerd je leta 1963 v skupščinskemu domu izjavil: »Če se omejimo na najpreprostejšo obliko problema, je ta nič drugega kot to: mi hočemo Južno Afriko obdržati belo... 'obdržati jo belo' lahko pomeni samo eno, to je bela oblast - ne 'nadzorstvo' ali 'vodstvo' temveč 'kontrola' in 'nadoblast'«.

# data[].attributes.body
Mao Cetung je bil kitajski politik, vojskovodja Rojstvo: 26.12.1893
Smrt: 9.9.1976

# data[].attributes.body
Nelson Rolihlahla Mandela, južnoafriški politik in državnik, borec proti apartheidu.
Bil je 1.predsednik Južne Afrike.
Rojen je bil 18.julija 1918, umrl pa je 5.decembra 2013.
Mandela je bil eden vodilnih borcev proti apartheidu  v Južni Afriki. Mladost je preživel v klanu plemena Thembu, pozneje pa je študiral pravo. V 50. letih 20. stoletja je postal aktivist Afriškega narodnega kongresa(ANC), ki se je zavzemal za enake pravice vseh državljanov ne glede na raso. Leta 1962 so ga zaradi delovanja v oboroženem krilu ANC zaprli, kazen pa leta 1964 podaljšali na dosmrtno.
Ime »Madiba«, ki je častni naziv za starejše moške člane Mandelovega klana, je v Južni Afriki postalo sinonim za Nelsona Mandelo.
https://www.youtube.com/watch?v=xnJD09cPWD8

# data[].attributes.body
Hip-hop je kulturno gibanje, ki se je pričelo leta 1977 v getih med mladimi Afro-Američani in Latino-Američani v New Yorku (v Bronxu) in se nato razširilo po vsem svetu. Štirje glavni elementi hip-hopa so:

rap

DJ-stvo

grafiti

breakdance

Nekateri štejejo beatboxing kot peti element hip-hopa, drugi dodajajo politični aktivzem, hip-hop modo, hip-hop sleng in druge elemente kot pomembne značilnosti hip-hopa. Za širše množice je postal izraz hip-hop sinonim za rap, vendar je to mišljenje zmotno. Rap je samo eden od elementov hip-hopa, ki se je sprva obravnaval kot subkulturo, življenjski slog in na koncu del popularne ali celo rock kulture.

Prvi raper in DJ AfrikaBambaata je hip-hop 23.septembra 1996 definiral takole:

»Hip-hop pomeni celotno kulturo gibanja. Ko govorimo o rapu... rap je del hip-hop kulture. Rapanje. Dj-stvo je del hip-hop kulture. Oblačenje je del hip-hop kulture. Breakdance, 'b-boys', 'b-girls', način obnašanja, hoje, izgleda, govora, je vse del hip-hop kulture. In glasba ne pozna barve kože. Hip-hop glasbo delajo črnci, rjavi, rumeni, rdeči, belci. To je vse del hip-hopa.«

HIP-HOP V SLOVENIJI
Zgodnejše oblike hip-hopa so bile najbolj prepoznavne v plesni sferi, kjer so že zgodaj bile na voljo šole hip-hop plesov. Zelo zgodaj je bil hip-hop tudi predstavljen v glasbenem in plesnem filmu Poletju v školjki, kjer je veliko tako oblačil, glasbe in plesa, ki bi ustrezal hip-hop kulturi. Hiphop ples se je vidno razvil in ima tudi ugledno skupino prepoznavnih učiteljev plesa in profesionalnih plesalcev. V smislu rapa štejemo med zgodnejše izvajalce Jana Plestenjaka, športnika Jureta Koširja, skupina Pasji kartel (med člani tudi Klemen Klemen). Kasneje se glasbeni del sorazmerno razvije, a ohranja tako humorni kot temačni del hip-hopa, četudi je pravzaprav prednjačil komercialni del pri vstopu v naš prostor. Uveljavili so se tako Klemen Klemen, Murat&Jose, deloma celo Slon in Sadež, a med pomembne ustvarjalce štejejo Ico, DalajEegol (tudi Ali En), Simon StojkoFalk, Ezy-G, Ziebane, 6 Pack Čukur, Valterap, Doša, Steklipsi, Kosta, Trkaj, Zlatko.

-Patricija Vengust

# data[].attributes.body
Polet Nasinega Apolla 11 je omogočil prvi pristanek človeka na Luni. Lunarni modul Eagle (orel) se je na Luno spustil 20. julija 1969, samo nekaj ur pozneje, dejansko že 21. julija po našem času, je Neil Armstrong kot prvi človek stopil na površino Zemljinega naravnega satelita. Kmalu mu je sledil še Edwin Aldrin.
Poskušali so tudi Sovjeti in po padcu se je razkrilo, da so imeli Sovjeti lunarni program, ki je bil presenetljivo podoben ameriškemu, saj je šlo za vesoljsko tekmo. Sovjetom, pa se je predvsem zaradi nezanesljive nosilne rakete, nikoli ni posrečilo stopiti na Luno. Program so dokončno opustili leta 1976.

# data[].attributes.body
Punk ali punk rock [pánk rok] (najpogosteje punk/pank) je proti-institucionalno glasbeno gibanje , ki se je razvilo med letoma 1976 in 1980. Med začetnike te zvrst pa uvrščamo skupine The Ramones, Sex Pistols , The Clash in The Damned. Ta izraz pa se uporablja tudi za poimenovanje kasneje razvitih podzvrsti, ki imajo nekaj ključnih značilnosti izvirnega punk gibanja.Sex Pistols
Izraz »punk rock« (iz angleškega izraza punk, ki pomeni gnil, ničvreden, ali nesramen; v zaporniškemi slengu izraz pomeni podredljiv) so prvotno uporabljali za poimenovanje glasbeno enostavni( rock 'n' roll temelječ na kitarah in vokalih) v ZDA v srednjih šestdesetih , kot sta The Seeds in The Standells, ki pa sta sedaj večkrat opredeljena kot garažni rock.https://www.youtube.com/watch?v=wHiGR0iuTUo

Punk je bil v Sloveniji oz. v nekdanji Jugoslaviji dokaj močno underground gibanje, ki se je zoperstavilo napakam socialistične družbe. Njegov nastanek so pogojevale socialno-ekonomske razmere, v katerih so takrat živeli prebivalci Jugoslavije: nezaposlenost, nizek življenjski standard, devalvacije, stanovanjski problemi ipd.

Med prvimi, ki so kot glasbena skupina idejo punka vpeljali v Slovenijo, so bili Pankrti (leta 1977 so imeli prvi koncert na Gimnaziji Moste ). Nekako ob istem času so na Radio Študent začeli predvajati prve punk plošče, ki so jih posamezniki prinesli iz tujine. Ko se je enkrat začelo, ni bilo več poti nazaj; nastali so Buldogi, Lublanski psi, Kuzle, Otroci Socializma, Čao Pičke,Tožibabe, Niet, Šund, O!Kult, Via Ofenziva …Večina izmed njih je nastopila tudi na zgodnjih festivalih Novega Rocka v Križankah.Pankrti leta 1979

# data[].attributes.body
Hipi je izraz, ki pokriva neizmerno množico boemskih in študentskih subkultur. Glavna spremenljivka je bilo uživanje mamil, še posebno halucinogenov. Prvi moderni hipiji so se zaželi pojavlati med letoma 1896-1908 in sicer v Nemčiji. Značilno za hipije pa je tudi potovanja in bivanje na črno.
Najbolj značilno prevozno sredstvo pa je bil VW kombi. Hipiji so znani po svoji umetnosti. Znani umetniki: Rick Griffin, Victor Moscoso, Bonnie MacLean...
Znani glasbeniki: The Youngbloods, Buffalo Springfield, Fever Tree...
Hipije lahko prepoznamo po naslednjih značilnostih:
- Okrogla očala
- Pričeske
- Rožice v laseh
- Barvna oblačila
- Trak za lase
- Nakit
- Ličila
- Čevlji

# data[].attributes.body
Bill Gates ali William Henry gates lll, se je rodil 28.10.1955 v Seattlu, ZDA. Po poklicu je podjetnik, programer, investitor, itd. S Paulom Allenom je ustvaril podjetje Microsoft. Po mnjenju revije Forbes je Bill Gates najbogatejši človek na svetu. Gates je z ženo Melindo ustanovil dobrodelno fundacijo Bill and Melinda Gates Foundation. Vse skupaj sta donirala v dobrodelne namene kar $28 miljard.
Video: https://www.youtube.com/watch?v=mR7Dskv0dKY

# data[].attributes.body
Rojstvo: 13. 8 . 1926, Biran, Kuba
Smrt: 25. 11. 2016, Havana
Bil je kubanski premier od 1959 do 1976 in predsednik od 1976 do 2008, vrhovni poveljnik kubanskih oboroženih sil od 1959 do 2008 ter prvi sekretar Komunistične partije Kube od 1961 do 2011. Po politični usmerjenosti je marksist-leninist, pod njegovo administracijo je Republika Kuba postala enostrankarska socialistična država, industrija in gospodarstvo pa sta bili nacionalizirani in socialistične reforme so bile implementirane na vseh področjih družbe.

# data[].attributes.body
Lajka je bila ruski vesoljski pes in prvo živo bitje, ki je iz zemlje vstopilo v orbito. V orbito so jo izstrelili 3. novembra 1957 s plovilom Sputnik 2, sovjetsko vesoljsko ladjo. Vendar je Lajka poginila med misijo, saj satelit ni imel kapsule za vrnitev na Zemljo.

Prvi človek v vesolju  je bil Jurij Aleksejevič Gagarin. 12. aprila 1961 je major Gagarin v Vostoku 1 uradno kot prvi človek poletel okoli Zemlje in se nato uspešno vrnil.

# data[].attributes.body
Rojen kot: Michael Luther King Junior
Rojstvo: 15.1.1929, Atlanta
Smrt: 4.4.1968, Memphis
Poklic: Borec za človekove pravice, teolog, govornik, pisatelj...
Nagrade: Nobelova nagrada za mir(1964), predsedniška medalja za svobodo(1977 - po smrti), kongresna zlata medalja(2004- po smrti).

Naslov njegovega najbolj znamenitega govora je I have a dream(imam sanje). Govor je bil izveden 28.8.1963 na velikem protestnem shodu Afroameričanov v Washingtonu. Leta 1954 začne sodelovati z organizacijo NAACP(ameriška Nacionalna zveza za napredek temnopoltih).
Ključ Kingovega uspeha je bila njegova krščanska zavzetost, strastno pridiganje in politična trdnost. Vzgojen je bil v črnski evangeličanski tradiciji, v duhu socialnega evangelijskega gibanja in je videl v krščanstvu silo, ki lahko preobrazi ne le posameznika, ampak vso družbo. S svojo kombinacijo Jezusovega sporočila (ljubite svoje sovražnike) in ghandijevske metode (nenasilnega odpora) je gibanje za pravice črncev filozofsko in strateško utemeljil. V trinajstih letih, ko je vodil gibanje za državljanske pravice, je Martin Luther King slavil zmago za zmago, ne da bi se enkrat samkrat zatekel k nasilju. Martina Luthra Kinga je leta 1968 pri devetintridesetih letih ustrelil atentator. Čeprav je postal žrtev sovraštva, je svetu zapustil svoje prepričanje in mu dokazal, kako močna je ljubezen nad sovraštvom. V njegov spomin pa v ZDA praznujejo cel februar z različnimi dogodki. Z njegovim imenom so poimenovane številne ulice in spomeniki. Pred atentatom je imel govor, ki je postal izredno pomemben.
Znamenit govor I have a dream: https://www.youtube.com/watch?v=3vDWWy4CMhE