# data[].attributes.body
Hirvi:

Kunta: Eläinkunta
Heimo: Hirvieläimet
Lahko: Sorkkaeläimet
Luokka: Nisäkkäät
Aikuinen hirvi painaa 200-825 kiloa. Se voi olla jopa kolme metriä pitkä. Hirven häntä on 5-15 cm pitkä. Sen jalat ovat pitkät ja sillä on leveät sorkat. Leveät sorkat helpottavat lumessa ja suolla kävelemistä. Sen turkki on yleensä ruskean värinen, mutta sen väri vaalenee kesän tulessa.
Hirvet elävät yleensä yksin.

Hirvikärpänen:

Kunta: Eläinkunta
Heimo: Täikärpäset
Lahko: Kaksisiipiset
Luokka: Hyönteiset
Hirvikärpänen on 5-7mm pitkä tummanruskea täikärpänen. Sen siivet osoittavat taaksepäin. Hirvikärpäset pudottavat siipensä. Ne imevät hirvien ja peurojen verta.

# data[].attributes.body
hirvikärpäsen ravintoa on hirven veri. Hirvikärpänen on 5-7 millimetrin pituinen kaksisiipinen hyönteinen. Hirvikärpänen on ruskeansävyinen ja se on karvainen. Hirvikärpänen on melko kömpelö lentäjä eikä se yleensä lennä kuin korkeintaan muutamia kymmeniä metrejä suoraviivaisesti hirveksi uskomaansa kohteeseen. Hirvikärpäsnaaras kantaa sisällään munia joista toukat kuoriutuvat ja tippuvat maahan. Hirvikärpänen tulee puremaan ihmistä, koska se luulee että ihminen on hirvi. Hirvikärpäset levittävät hankalaa Hirvikärpäsihottumaa.

# data[].attributes.headline
Hirvikolareita on lisääntynyt vuodesta 2014

# data[].attributes.subject
Hirvikolareita on lisääntynyt vuodesta 2014

# data[].attributes.body
Ne tapahtuvat yleesnä maanteillä

Hirvikärpäset ovat eläimiä

# data[].attributes.body
Hirvien sarvet alkavat kasvaa alkukesällä.
Kiima ajan jälkeen sarvet alkavat pudota.
Hirvet elävät tiheillä havumetsävyöhykkeillä.
Hirvesonni voi painaa suurimmillaan jopa 700 kg.
Hirvet ovat suomen suurimpia eläimiä.
Hirvikolareita tapahtuu eniten Ruotsissa, mutta myös muilla hirven esiintymis alueilla.
Hirvet syövät vesikasveja ja kuiva kasveja, eli hän on kasvissyojä.

HIRVIKÄRPÄNEN
Hirvikärpänen on täitä muistuttava pieni hyönteinen, joka on noin 5-7 milliä pitkä(lyhyt)

# data[].attributes.body
Hirvikärpänen:
Hirvikärpänen on ruskean, kellanruskean tai mustan värinen n. 5-7 mm pitkä hyönteinen. Sen siivet osoittavat suoraan taaksepäin, se on hirvikärpäsen paras tuntomerkki. 1960-luvulla hirvikärpänen alkoi levitä Suomeen ja se on nykyään levinnyt koko mahan. Hirvikärpäset ovat levinneet pohjoisemmaksi Suomessa kuin Ruotsissa vaikka sitä on tavattu jo 1700-luvulla Ruotsissa. Hirvikärpänen imee hirvestä ravinnokseensa verta.

Hirvikolari Keimolassa:
Keimolassa oli raju hirvikolari 22.6.2016. Autossa oleva poika loukkantui lievästi. Sen lisäksi auto johon hirvi osui, niin sen auton lasi meni ihan rikki. Tämä hirvikolari saatiin videolle. Hirvikolarit lisääntyvät, kun hirviä tulee lisää.

# data[].attributes.body
Hirvikärpänen:
Hirvikärpänen on ruskean värinen n. 5-7 mm pitkä kaksisiipinen

# data[].attributes.body
mokkininwk

# data[].attributes.body
Hirvikärpänen:

# data[].attributes.body
Hirvikärpänen:

# data[].attributes.body
Hirvikärpänen

# data[].attributes.body
Ja

# data[].attributes.body
Vuonna 2014 Suomen teiltä tilastoitiin 1623 hirvionnettomuutta ja 5297 peuraonnettomuutta eli yhteensä 6920 hirvieläinonnettomuutta.

Hirvikärpänen eli hirven täikärpänen on rotevahko 5-7 millimetriä. Tärkeä tuntomerkki ovat siivet: hirvikärpäsen siivet osoittavat suoraan taaksepäin.

# data[].attributes.body
KOKEMUKSIA
Ukkini ja mummini ovat ajaneet hirvikolatin mutta eivät koukkaantumeet

# data[].attributes.body
Hirvikärpänen on noin. 6mm. Pitkä.

# data[].attributes.body
Hirvikärpänen on täitä muistuttava e

# data[].attributes.body
Hirvi on hirvieläinten heimoon kuuluva suurkokoinen nisäkäslaji, joka elää havumetsä vyöhykkeellä. Hirvisonni voi painaa yli 700Kg. Sonneilla on myös lapiosarvet.Hirvet syövät esimerkiksi kuivan maan kasvillisuutta.
Hirvet voovat saada aikaan metsätuhoja syömällä puiden latvuksia ja oksia.
Hirvikolarit ovat kolareita, jossa auto ajaa päin hirveä. Hirvikolareita tapahtuu kaikkialla esiintymisalueilla,mutta eniten Ruotsissa. Poliiseille raportoitiin vuonna 2010 yli 7000 hirvikolaria. Hirvikolarit ovat onneksi vähentyneet. Hirvistä varoittaa oma liikennemerkki

# data[].attributes.body
- Hirvikärpänen
Hirvikärpänen on vahvarakenteinen 5-7 millimetriä pitkä tummanruskea täikärpänen. Pääisäntäeläin on hirvi, mutta Suomessa lajia on tavattu myös metsäkauriissa, porossa ja metsäpeurassa. Molemmat sukupuolet imevät verta ravinnokseen. Hirvikärpäset luulevat ihmistä hirveksi, ja kiusaa luonnossa liikkuvia elokuusta lokakuuhun asti. Laji ei ole vaarallinen, mutta imujälki voi olla kiusallisen kutiava. Herkimmät saavat jopa allergisia oireita.

- Hirvieläinonnettomuudet vuonna 2015
Poliisin tietoon tuli 1808 hirvionnettomuutta ja 3659 peuraonnettomuutta.
Hirvionnettomuuksissa kuoli 3 ihmistä ja loukkaantui 133 ihmistä.
Peuraonnettomuuksissa ei kuollut ketään, mutta loukkaantui 33 ihmistä.
Mutta hirville ja peuroille kävi huonommin.

# data[].attributes.body
Vuonna 2014 hirvi ja peura kolareitten määrä kasvoi.
Hirvi onnettumuuksia tapahtuu eniten maantellä.
Hirvi ja peura kolarit taphtuvat usein aamu tai ilta hämärässä.

Hirvikärpänen
Kunta: eläinkunta
Pääjakso: niveljalkaiset
Luokka: hyönteiset
Heimo: täikärpäset
Hirvikärpänen käyttää ravintonaan hirvieläinten verta.

# data[].attributes.body
On 5-7 milliä pitkä.On litteä ja karvainen.Imee verta ravinnoksi.Hirvi on isäntä mutta niitä on tavattu myös näissä lajeissa :kuusipeura, metsäpeura, poro, myskihirvi,gemssi, mufloni,mäyrä, susi, karhu, lammas, hevonen, lehmä,sika ja koira

# data[].attributes.body
Hirvi on heimonsa suurin laji, ja sonni voi painaa yli 700 kilogrammaa. Hirvisonneilla on täysiluiset hanko- tai lapiosarvet. Hirvet syövät sekä vesikasveja että kuivan maan kasveja. Ne voivat saada aikaan pahoja metsätuhoja syömällä oksia ja kuorta ja taittamalla puiden latvuksia. Nykyisin hirvellä ei ole juuri muita vihollisia kuin ihminen: hirviä metsästetään ja niitä kuolee. Ajoneuvon ja hirven törmäyksessä aiheutuu useimmiten vakavia vahinkoja molemmille, sekä joskus myös ajoneuvossa matkustaneille ihmisille. Pitkät raajat ja suuri koko tekevät hirvestä liikenteelle vaarallisen. Suurin osa (60–65 %) hirvikolareista tapahtuu ilta- ja aamuhämärässä, jolloin hirvet ovat ruokailuaikojensa vuoksi aktiivisimmillaan.

Niimou the famous hirvikärpänen

1. Hirvikärpänen on rotevahko 5–7 millimetriä pitkä, ruskeansävyinen kaksisiipinen hyönteinen. Jotkut yksilöt ovat kellanruskeita, toiset hyvin tumman ruskeita, lähes mustia. Ruumiinrakenne on litteä ja karvainen. Tärkeä tuntomerkki ovat siivet: hirvikärpäsen siivet osoittavat suoraan taaksepäin, eikä niissä erotu tummempia suonia toisin kuin sukulaislajeilla. Kun eläintä katsoo ylhäältä päin, sen imukärsä ja paksut jalat erottuvat selvästi.

# data[].attributes.headline
Hirvet                                                Daniel

# data[].attributes.subject
Hirvet                                                Daniel

# data[].attributes.body
-Hirvet ovat maamme suurimpia eläimpiä
-Latinankielinen nimi on Alces alces
-Ruumin voi olla 3 metriä pitkä ja hartioista melkein 2 ja puoli metriä
-Leveä roikkuva turpa jalat ovat pitkät
-Ovat aktiivisempia aamulla ja iltahämärällä
-Hirvien kiima-aika on syksyllä
-Paritteluun valmis sonni kaivaa virtsakuapan jonne virtsaa
-Hirvikolareita tapahtuu kaikkialla missä hirviä on
-Hirvi on norjan ja ruotsin kansallis eläin

# data[].attributes.body
B

# data[].attributes.body
Hirvikärpänen:
Hirvikärpänen levisi 1960 luvulla Suomeen asti. Se syö ravinnokseen hirvieläinten verta, mutta se voi päätyä myös ihmisen iholle. Suomessa hirvikärpäset lisääntyvät hirvissä. Eniten porot kärsivät hirvikärpästen olevan heidän kimpussaan. Ruumiinrakenne on litteä, rotevahko ja karvainen. Siivet osoittavat taakse päin. Hirvikärpästen sylki voi aiheuttaa allergiaa allergikoille.
Hirvikolarit:
Hirvikolareita sattuu vuodessa n.1000-1500. Törmäys vaara on suurin kun hirviaidat loppuvat ja alkavat. Syksyllä kolarit ovat yleisimpiä, sillä on hirvien kiima-aika. Suurilla ja vilkkailla maanteillä kolareita sattuu eniten aamu varhain tai ilta myöhään.

# data[].attributes.body
Hirvikärpänen:
Hirvikärpänen levisi 1960 luvulla Suomeen asti. Se syö ravinnokseen hirvieläinten verta, mutta se voi päätyä myös ihmisen iholle.

# data[].attributes.body
Hirvikärpänen:
Hirvikärpänen levisi 1960 luvulla Suomeen asti. Se syö ravinnokseen hirvieläinten verta, mutta jo

# data[].attributes.body
Hirvikärpänen:
Hirvikärpänen levisi 1960 luvulla Suomeen asti. Se syö ravinnokseen hirvieläinten verta

# data[].attributes.body
Hirvikärpänen:
Hirvikärpänen levisi 1960 luvulla Suomeen asti. Se syö ravinnokseen hirvieläinten verta

# data[].attributes.body
Hirvikärpänen:
Hirvikärpänen levisi 1960 luvulla Suomeen asti. Se syö ravinnokseen hirvieläintenn

# data[].attributes.body
Hirvonnetomuudet: Vuonna 2014 sekä hirvi- että peuraonnettomuuksien määrä lisääntyi. Hirvionnettomuuksia tapahtuu koko maassa ja varsinkin vilkkailla maanteillä. Hirvikolareita tapahtuu yleensä aamulla tai illalla.

Hirvikärpänen:
Hirvikärpänen on 5-7 millimetriä pitkä kaksisiipinen hyönteinen. Hirvikärpänen on kömpelö lentäjä ja se imee verta ravinnokseen.
Hirvikärpäsen sylki aiheuttaa joillekkin ihmisille allergisen reaktion joka saa aikaan paukamia.

# data[].attributes.body
Lahko: sorkkaeläimet
Heimo: hirvieläimet
Samannäkoisiä lajeja: peura, poro tms
Liikkuminen: juoksee, ravaa, ui ja sukeltaa
Yleiskuvaus: Hirvi on suurin hirvieläin. Hirvi voi painaa melkein 700 kiloa. Keskiselkä on mustanruskea, kyljet ovat vaaleamman ruskeat, ja uroksen alaleuasta kaulaan ulottuu  kolmiomainen ihopoimu, jota sanotaan parraksi. Hirvellä on suuri pitkulainen pää,  pitkä kuono ja riippuva ylähuuli. Hirvellä on pitkät korvat ja ja häntä on  lyhyt, vain noin 10 cm. Hirvellä on pitkät jalat, alaosista vaaleat, usein lähes valkoiset. Uroksilla on sarvet, jotka putoavat yleensä tammikuussa, jonka jälkeen uudet sarvet  kasvavat. Suurimmillaan sarvet ovat noin 10-vuotiaalla uroksella. Naaraalla ei ole sarvia, toisin kuin poroilla on

# data[].attributes.body
kunta:animalia
heimo:hirvieläimet
hirvi on nisäkäslaji,joka elää pohjoisella havumetsävyöhykkeellä.
hirvi painaa n.700kg .  hirvet syövät sekä vesikasveja, että kuivanmaan kasveja.

hirvikolarit:
vuonna 2014 hirvionnettomuudet kasvoi.

# data[].attributes.body
Kunta:Animalia
Heimo:hirvieläimet
Hirvi elää pohjoisella havumetsä vyöhykkeellä.
Hirvi voi painaa 700kg.
Hirvet syövät sekä vesikasveja että kuivan maan kasveja.Nykyisin hirvellä ei ole juuri muita vihollisia kuin ihminen
Liikkuminen: Ravaa nopeasti, kävelee, ui ja sukeltaa.
Lisääntyminen:kiima aika syys-lokakuussa.
Äänet: Syvä urahtelu ja mölähtely, kiima aikan nasaali kitinä.
Vuosittain kaadettuen hirvien lukumäärä on noin.60 000-85 000

# data[].attributes.body
Vuonna 2014 sekä hirvi- että peuraonnettomuuksien määrä kasvoi. Yleensä hirvikolarit tapahtuvat maanteillä. Hirvikolareita tapahtuu yleensä aamu- ja iltahämärässä. Hirvien aktiivisuus on yleensä syksyllä.

Hirvikärpänen:

Hirvikärpänen on ruskeansävyinen ja 5-7 millimetriä pitkä. Jotkut yksilöt ovat tumman ruskeita, jotkun kellanruskeita. Hirvikärpästen siiven osoittavat suoraan taaksepäin

# data[].attributes.body
Hirvikolareiden määrä kasvaa  nopeudetkin vaikuttavat

Hirvikärpänen

Hirvikärpänen on rotevahko 5-7milli metriä pitkä ruskea kaksisiipinen hyönteinen