# data[].attributes.body
THE BIG BANG er en kæmpe eksplosion som der kom for rigtig mange år siden og nogle mennesker tror at det var der THE BIG BANG der skabte jorden andre tror at det var gud som skabte jorden men ingen er helt sikre på det helt endnu lavet af CELINE :-)

# data[].attributes.body
ifølge big bang teorien blev universet født for ca  13,7 milliarder år siden

# data[].attributes.body
Mængden af beviser for Big Bang er vokset og vokset, siden de første grundsten til teorien blev lagt i 1920erne

# data[].attributes.headline
ingen ved hvordan universet så ud for 15 milliarder år siden, eller om der overhovedet var noget univers. til gengæld mener fysikere og astronomer at for 13,8 milliarder år siden opstod det univers vi kender i dag

# data[].attributes.subject
ingen ved hvordan universet så ud for 15 milliarder år siden, eller om der overhovedet var noget univers. til gengæld mener fysikere og astronomer at for 13,8 milliarder år siden opstod det univers vi kender i dag

# data[].attributes.headline
Vores univers blev dannet i en gigantisk eksplosion for 13,8 milliarder år siden, kaldet Big Bang.

# data[].attributes.subject
Vores univers blev dannet i en gigantisk eksplosion for 13,8 milliarder år siden, kaldet Big Bang.

# data[].attributes.headline
big bang teorien er den mest accepterede teori

# data[].attributes.subject
big bang teorien er den mest accepterede teori

# data[].attributes.body
efter big bang herskede total kaos

# data[].attributes.headline
Elementarpartiklerne opstod først efter big bang Lige efter big bang så universet helt anderledes ud, end det gør i dag. Blandt andet flød quarkerne, som er de partikler, protoner og neutroner er bygget op af, frit omkring. Men dengang var både tryk og temperatur ekstremt høje, fordi universet jo overalt var presset tæt sammen.Efterhånden som universet udvidede sig og derfor kølede af, smeltede partiklerne dog sammen til de elementarpartikler, vi kender i dag – protoner, neutroner og elektroner. Senere gik disse partikler sammen og dannede de letteste grundstoffer brint og helium, som den dag i dag er det, der er mest af i universet. De tungere grundstoffer er alle dannet senere i stjerner og spredt til resten af universet gennem supernovaeksplosioner.

# data[].attributes.subject
Elementarpartiklerne opstod først efter big bang Lige efter big bang så universet helt anderledes ud, end det gør i dag. Blandt andet flød quarkerne, som er de partikler, protoner og neutroner er bygget op af, frit omkring. Men dengang var både tryk og temperatur ekstremt høje, fordi universet jo overalt var presset tæt sammen.Efterhånden som universet udvidede sig og derfor kølede af, smeltede partiklerne dog sammen til de elementarpartikler, vi kender i dag – protoner, neutroner og elektroner. Senere gik disse partikler sammen og dannede de letteste grundstoffer brint og helium, som den dag i dag er det, der er mest af i universet. De tungere grundstoffer er alle dannet senere i stjerner og spredt til resten af universet gennem supernovaeksplosioner.

# data[].attributes.headline
 Det er stadig uafklaret blandt forskerne, om der har været et, flere eller ligefrem uendeligt mange Big Bangs. 

# data[].attributes.subject
 Det er stadig uafklaret blandt forskerne, om der har været et, flere eller ligefrem uendeligt mange Big Bangs. 

# data[].attributes.body
Ida-Marie :-)

# data[].attributes.body
-
ingen ved præcis hvordan dinosaurne døde.
-

menneskerne har aldrig været 100% sikker på at vi blev skabt af gud.

# data[].attributes.headline
hvor mange planeter og måner blev der mon skabt af the big bang?????

# data[].attributes.subject
hvor mange planeter og måner blev der mon skabt af the big bang?????

# data[].attributes.headline
hvordan kan man være helt sikker på at det er rigtigt??

# data[].attributes.subject
hvordan kan man være helt sikker på at det er rigtigt??

# data[].attributes.body
dinosaur døde under big bang

# data[].attributes.body
The Big Bang er en kæmpe eksplosion som skete for rigtig lang tid siden nogle tror at det var The Big Bang der skabte jorden andre tror at det var gud som skabte jorden.

# data[].attributes.headline
blev the big bang virkelig skabt på den måde som vi tror

# data[].attributes.subject
blev the big bang virkelig skabt på den måde som vi tror

# data[].attributes.headline
Før der observeredes mørk energi, opstillede kosmologerne to scenarier for universets fremtid. Hvis dets massetæthed er større end den kritiske tæthed, ville det nå en maksimal størrelse og derefter begynde at trække sig sammen. Derved ville det blive tættere og varmere igen og ende i en tilstand svarende til den, det begyndte med — et Big Crunch. Hvis derimod tætheden er mindre end eller lig med den kritiske tæthed, ville ekspansionen aftage i hastighed, men aldrig standse. Stjernedannelse ville ophøre, når universet blev mindre og mindre tæt, og dets gennemsnitstemperatur ville asymptotisk gå mod det absolutte nulpunkt. Sorte huller ville fordampe, og universets entropi ville øges til et niveau, hvor der ikke kunne udvindes organiseret energi fra det overhovedet, hvilket fænomen er kendt som universets varmedød. Hvis fotonhenfald kan forekomme, ville brint, som er den fremherskende form for baryonisk stof i det nuværende univers, forsvinde, og der ville kun være stråling tilbage.De moderne observationer af den accelererende udvidelse giver som konsekvens, at større og større dele af det nu synlige univers vil passere vor begivenhedshorisont og dermed komme uden for vor rækkevidde. Det vides ikke, hvad dette til sidst vil resultere i. Lambda-CDM modellen af universet omfatter mørk energi i form af en kosmologisk konstant, og den teori synes at vise, at kun tyngdemæssigt sammenbundne systemer som galakser vil forblive sammen, og også disse vil lide varmedøden, efterhånden som universet udvides og afkøles. Andre forklaringer på mørk energi — såkaldte fantomenergi-teorier — antyder, at galaksehobe og med tiden også galakserne selv vil blive revet fra hinanden af den stadigt øgende udvidelse i et såkaldt Big Rip.

# data[].attributes.subject
Før der observeredes mørk energi, opstillede kosmologerne to scenarier for universets fremtid. Hvis dets massetæthed er større end den kritiske tæthed, ville det nå en maksimal størrelse og derefter begynde at trække sig sammen. Derved ville det blive tættere og varmere igen og ende i en tilstand svarende til den, det begyndte med — et Big Crunch. Hvis derimod tætheden er mindre end eller lig med den kritiske tæthed, ville ekspansionen aftage i hastighed, men aldrig standse. Stjernedannelse ville ophøre, når universet blev mindre og mindre tæt, og dets gennemsnitstemperatur ville asymptotisk gå mod det absolutte nulpunkt. Sorte huller ville fordampe, og universets entropi ville øges til et niveau, hvor der ikke kunne udvindes organiseret energi fra det overhovedet, hvilket fænomen er kendt som universets varmedød. Hvis fotonhenfald kan forekomme, ville brint, som er den fremherskende form for baryonisk stof i det nuværende univers, forsvinde, og der ville kun være stråling tilbage.De moderne observationer af den accelererende udvidelse giver som konsekvens, at større og større dele af det nu synlige univers vil passere vor begivenhedshorisont og dermed komme uden for vor rækkevidde. Det vides ikke, hvad dette til sidst vil resultere i. Lambda-CDM modellen af universet omfatter mørk energi i form af en kosmologisk konstant, og den teori synes at vise, at kun tyngdemæssigt sammenbundne systemer som galakser vil forblive sammen, og også disse vil lide varmedøden, efterhånden som universet udvides og afkøles. Andre forklaringer på mørk energi — såkaldte fantomenergi-teorier — antyder, at galaksehobe og med tiden også galakserne selv vil blive revet fra hinanden af den stadigt øgende udvidelse i et såkaldt Big Rip.

# data[].attributes.headline
Før der observeredes mørk energi, opstillede kosmologerne to scenarier for universets fremtid. Hvis dets massetæthed er større end den kritiske tæthed, ville det nå en maksimal størrelse og derefter begynde at trække sig sammen. Derved ville det blive tættere og varmere igen og ende i en tilstand svarende til den, det begyndte med — et Big Crunch. Hvis derimod tætheden er mindre end eller lig med den kritiske tæthed, ville ekspansionen aftage i hastighed, men aldrig standse. Stjernedannelse ville ophøre, når universet blev mindre og mindre tæt, og dets gennemsnitstemperatur ville asymptotisk gå mod det absolutte nulpunkt. Sorte huller ville fordampe, og universets entropi ville øges til et niveau, hvor der ikke kunne udvindes organiseret energi fra det overhovedet, hvilket fænomen er kendt som universets varmedød. Hvis fotonhenfald kan forekomme, ville brint, som er den fremherskende form for baryonisk stof i det nuværende univers, forsvinde, og der ville kun være stråling tilbage.De moderne observationer af den accelererende udvidelse giver som konsekvens, at større og større dele af det nu synlige univers vil passere vor begivenhedshorisont og dermed komme uden for vor rækkevidde. Det vides ikke, hvad dette til sidst vil resultere i. Lambda-CDM modellen af universet omfatter mørk energi i form af en kosmologisk konstant, og den teori synes at vise, at kun tyngdemæssigt sammenbundne systemer som galakser vil forblive sammen, og også disse vil lide varmedøden, efterhånden som universet udvides og afkøles. Andre forklaringer på mørk energi — såkaldte fantomenergi-teorier — antyder, at galaksehobe og med tiden også galakserne selv vil blive revet fra hinanden af den stadigt øgende udvidelse i et såkaldt Big Rip.

# data[].attributes.subject
Før der observeredes mørk energi, opstillede kosmologerne to scenarier for universets fremtid. Hvis dets massetæthed er større end den kritiske tæthed, ville det nå en maksimal størrelse og derefter begynde at trække sig sammen. Derved ville det blive tættere og varmere igen og ende i en tilstand svarende til den, det begyndte med — et Big Crunch. Hvis derimod tætheden er mindre end eller lig med den kritiske tæthed, ville ekspansionen aftage i hastighed, men aldrig standse. Stjernedannelse ville ophøre, når universet blev mindre og mindre tæt, og dets gennemsnitstemperatur ville asymptotisk gå mod det absolutte nulpunkt. Sorte huller ville fordampe, og universets entropi ville øges til et niveau, hvor der ikke kunne udvindes organiseret energi fra det overhovedet, hvilket fænomen er kendt som universets varmedød. Hvis fotonhenfald kan forekomme, ville brint, som er den fremherskende form for baryonisk stof i det nuværende univers, forsvinde, og der ville kun være stråling tilbage.De moderne observationer af den accelererende udvidelse giver som konsekvens, at større og større dele af det nu synlige univers vil passere vor begivenhedshorisont og dermed komme uden for vor rækkevidde. Det vides ikke, hvad dette til sidst vil resultere i. Lambda-CDM modellen af universet omfatter mørk energi i form af en kosmologisk konstant, og den teori synes at vise, at kun tyngdemæssigt sammenbundne systemer som galakser vil forblive sammen, og også disse vil lide varmedøden, efterhånden som universet udvides og afkøles. Andre forklaringer på mørk energi — såkaldte fantomenergi-teorier — antyder, at galaksehobe og med tiden også galakserne selv vil blive revet fra hinanden af den stadigt øgende udvidelse i et såkaldt Big Rip.

# data[].attributes.body
Dinosaurene var en stor del af evolutionen. De formerede sig hurtigt, og kom op i meget høje tal, og herskede over jorden.

Man mener at dinosaurene blev udryddet af en gigantisk meteor.

Der var planteædere, kødædere og alt ædere, og selvfølgelig ådsel ædere og alt ædere.

# data[].attributes.body
the big bang er den mest accepterede teori for hvordan   universet blev skarpt. :

# data[].attributes.headline
solen ligger 149.600.000 km væk fra jorden

# data[].attributes.subject
solen ligger 149.600.000 km væk fra jorden

# data[].attributes.body
The Big Bang

# data[].attributes.headline
Historien om os selv går mange millioner år tilbage i tiden til Afrikas tætte skove. Her skilte en forfader sig ud fra menneskeaberne for ca. fem mio. år siden og rejste sig op på to ben

# data[].attributes.subject
Historien om os selv går mange millioner år tilbage i tiden til Afrikas tætte skove. Her skilte en forfader sig ud fra menneskeaberne for ca. fem mio. år siden og rejste sig op på to ben

# data[].attributes.body
j

# data[].attributes.headline
big bang blev lavet ved at energi og stof samlet i en kæmpe varm klump så udvidede den sig hurtigt og eksplosion 

# data[].attributes.subject
big bang blev lavet ved at energi og stof samlet i en kæmpe varm klump så udvidede den sig hurtigt og eksplosion 

# data[].attributes.body
kaya

# data[].attributes.headline
big bang var det største og mest kendte eksplosion i verden den var så store og så varm at de kunne smelte alt den kom i nærheden af og der kom Einstei

# data[].attributes.subject
big bang var det største og mest kendte eksplosion i verden den var så store og så varm at de kunne smelte alt den kom i nærheden af og der kom Einstei

# data[].attributes.headline
Big bang teorien er den mest accepterede teori for, hvordan universet har udviklet sig, siden det blev dannet. Teorien fortæller ikke noget om, hvordan og hvorfor universet blev til, men kun om hvad der er sket efter big bang.Ifølge big bang teorien blev universet født for ca. 13,7 mia. år siden. Universet var allerede uendelig stort fra det øjeblik, det blev dannet, men var overalt presset tæt sammen. Universet var derfor overalt ufattelig varmt og tæt. Af ukendte årsager begyndte universet at udvide sig og det gør det stadig den dag i dag.Universet udvider sigDet lyder måske umiddelbart som en mærkelig teori, men det er ikke bare en idé, som astronomerne har fået. Teorien hviler på en masse observationer af universet, som det ser ud i dag.En meget vigtig observation er, at universet udvider sig. Det bliver overalt strakt i alle retninger. Når universet udvider sig, må det jo tidligere have været mere sammenpresset.Tiden startede med big bang Det er ikke kun selve universet, der startede ved big bang, også selve tiden opstod her. Det giver derfor ikke mening at spørge om, hvad der var før big bang. Tiden, som vi kender den, eksisterede simpelthen ikke før big bang.Elementarpartiklerne opstod først efter big bang Lige efter big bang så universet helt anderledes ud, end det gør i dag. Blandt andet flød quarkerne, som er de partikler, protoner og neutroner er bygget op af, frit omkring. Men dengang var både tryk og temperatur ekstremt høje, fordi universet jo overalt var presset tæt sammen.Efterhånden som universet udvidede sig og derfor kølede af, smeltede partiklerne dog sammen til de elementarpartikler, vi kender i dag – protoner, neutroner og elektroner. Senere gik disse partikler sammen og dannede de letteste grundstoffer brint og helium, som den dag i dag er det, der er mest af i universet. De tungere grundstoffer er alle dannet senere i stjerner og spredt til resten af universet gennem supernovaeksplosioner.

# data[].attributes.subject
Big bang teorien er den mest accepterede teori for, hvordan universet har udviklet sig, siden det blev dannet. Teorien fortæller ikke noget om, hvordan og hvorfor universet blev til, men kun om hvad der er sket efter big bang.Ifølge big bang teorien blev universet født for ca. 13,7 mia. år siden. Universet var allerede uendelig stort fra det øjeblik, det blev dannet, men var overalt presset tæt sammen. Universet var derfor overalt ufattelig varmt og tæt. Af ukendte årsager begyndte universet at udvide sig og det gør det stadig den dag i dag.Universet udvider sigDet lyder måske umiddelbart som en mærkelig teori, men det er ikke bare en idé, som astronomerne har fået. Teorien hviler på en masse observationer af universet, som det ser ud i dag.En meget vigtig observation er, at universet udvider sig. Det bliver overalt strakt i alle retninger. Når universet udvider sig, må det jo tidligere have været mere sammenpresset.Tiden startede med big bang Det er ikke kun selve universet, der startede ved big bang, også selve tiden opstod her. Det giver derfor ikke mening at spørge om, hvad der var før big bang. Tiden, som vi kender den, eksisterede simpelthen ikke før big bang.Elementarpartiklerne opstod først efter big bang Lige efter big bang så universet helt anderledes ud, end det gør i dag. Blandt andet flød quarkerne, som er de partikler, protoner og neutroner er bygget op af, frit omkring. Men dengang var både tryk og temperatur ekstremt høje, fordi universet jo overalt var presset tæt sammen.Efterhånden som universet udvidede sig og derfor kølede af, smeltede partiklerne dog sammen til de elementarpartikler, vi kender i dag – protoner, neutroner og elektroner. Senere gik disse partikler sammen og dannede de letteste grundstoffer brint og helium, som den dag i dag er det, der er mest af i universet. De tungere grundstoffer er alle dannet senere i stjerner og spredt til resten af universet gennem supernovaeksplosioner.

# data[].attributes.body
klik på linket for at se en lang video om historiske dinosaurere

big bang skabte jordens ifølge de fleste mennesker og da det skete blev dinoerne skabt.

dinosaurerne var den mest dominerende race på jorden indtil de blev udryddet en kæmpe stor meteor som ramte jorden (bare endnu en teori)

# data[].attributes.attachment_link.description
History Channel Documentary - First Apocalypse - Extinction of Dinosaurs

# data[].attributes.body
Klik på linket for at se noget om evolution! Det her spil viser meget om evolution, fra celle staten til rum staten. LIGESOM STAR WARS :D...

Spore handler meget om dyrenes evolution, og hvad de spiser og hvad det kommer til at påvirke dig videre hen.

# data[].attributes.attachment_link.description
From Single Cell to Galactic God, evolve your creature in a universe of your own creations. Play through Spore's five evolutionary stages: Cell, Creature, Tribe, Civilization, and Space. Each stage has its own unique style, challenges, and goals.

# data[].attributes.body
Da disse antagelser blev gjort, var de rene postulater, men der udfoldes i dag store anstrengelser for at afprøve gyldigheden af hver af dem. Tests af de fysiske loves universelle gyldighed har vist, at den størst mulige afvigelse for fin-struktur konstanten over universets alder er af størrelsesordenen 10-5[13]. Universets isotropi, som definerer det kosmologiske princip, er blevet testet til et niveau på 10-5, og universet er blevet målt til at være homogent på de største skalaer til op mod niveauet 10% [14]. Der er indsats i gang for at teste det copernicanske princip ved at se på vekselvirkningen mellem galaksehobe og CMB ved hjælp af Sunyaev-Zel'dovich effekten til et nøjagtighedsniveau på 1% [15].

Big Bang-teorien benytter Weyls postulat til entydig måling af tiden i ethvert punkt som: "Tiden efter Planck-æraen". Målinger i dette system afhænger af conformelle koordinater, hvor den såkaldte medbevægende afstand (engelsk: "comoving distance") og den conformelle tid fjerner universets udvidelse, parameterbestemt af den kosmologiske skaleringsfaktor, fra betragtningen af måling af rumtid. De medbevægende afstande og de conformelle tider er defineret, så objekter der bevæger sig med den kosmologiske udvidelse altid har samme medbevægende afstand fra hinanden, og hvor partikelhorisonten eller den observerbare grænse for det lokale univers fastlægges af den conformelle tid.

# data[].attributes.headline
big bang er en stor explosion som skete for over 13 milliarder år siden. den skabte universet

# data[].attributes.subject
big bang er en stor explosion som skete for over 13 milliarder år siden. den skabte universet

# data[].attributes.body
Big bang
Universet blev født for næsten 14 mia. år siden i en meget tæt og varm tilstand, vi kalder big bang.

# data[].attributes.body
13,82 milliarder år siden at big bang var der

# data[].attributes.body
the big bang er et kæmpe brag som der kom for mange år siden og skabte verden mener nogle mennesker andre tror at det var gud der skabte jorden

# data[].attributes.body
Big bang var en GIGANTISK eksplosion som skabte universet.

Som vist på billedet nedenunder var det en varm og kraftig eksplosion.