# data[].attributes.headline
КЛАСИФИКАЦИЈА ЖИВОТИЊА

# data[].attributes.subject
КЛАСИФИКАЦИЈА ЖИВОТИЊА

# data[].attributes.headline
 | ПРИНЦИПИ 

# data[].attributes.body
| ПРИНЦИПИ НАУЧНОГ КЛАСИФИКОВАЊА ЖИВОТИЊА.                                           СИСТЕМАТСКЕ  КАТЕГОРИЈЕ  Биодиверзитет – разноликост свих живих бића на планети Земљи. Таксон – реално постојећи организам (група организама), нпр. амебе, мачке, бактерије. Таксономска категорија – ранг који има одређени таксон, нпр. врста, род, царство. Биномна номенклатура (Карл Лине, 18. век) – име рода + име врсте (на латинском), нпр. Homo sapiens, Canis lupus. Систематске (таксономске) категорије: врста  род  породица  ред  класа  тип  царство  домен  Савремена класификација живих бића:
1. домен бактерије (Bacteria);
2. домен археа (Archaea);
3. домен еукариоте (Eucarya) сa четири царства:
протисти, биљке, гљиве, животиње.

Царство животиња:
Метазое (вишећелијски организми):
Паразоа (без ткива) – плакозое и сунђери;
Еуметазоа (сa ткивима) – жарњаци (дупљари), пљоснати црви, немертине, ваљкасти црви, мекушци, чланковити црви, зглавкари, бодљокошци, хордати.

# data[].attributes.headline
 | ПРИНЦИПИ НАУЧНОГ КЛАСИ

# data[].attributes.body
 | ПРИНЦИПИ НАУЧНОГ КЛАСИФИКОВАЊА ЖИВОТИЊА.                                           СИСТЕМАТСКЕ  КАТЕГОРИЈЕ  Биодиверзитет – разноликост свих живих бића на планети Земљи. Таксон – реално постојећи организам (група организама), нпр. амебе, мачке, бактерије. Таксономска категорија – ранг који има одређени таксон, нпр. врста, род, царство. Биномна номенклатура (Карл Лине, 18. век) – име рода + име врсте (на латинском), нпр. Homo sapiens, Canis lupus. Систематске (таксономске) категорије: врста  род  породица  ред  класа  тип  царство  домен  Савремена класификација живих бића:
 1. домен бактерије (Bacteria); 
 2. домен археа (Archaea); 
 3. домен еукариоте (Eucarya) сa четири царства: 
протисти, биљке, гљиве, животиње.  

# data[].attributes.headline
METAZOA– хетеротрофни виш

# data[].attributes.body
METAZOA– хетеротрофни вишећелијски организми (животиње)С временом су појединачне ћелије формирале специфичну заједницу – колонију, у којој свака ћелија има одређени задатак. Тиме је целој заједници повећана способност преживљавања.Вишећелијски хетеротрофи настали су од једноћелијских хетеротрофа        
МЕТАZОА СУ DIBLASTICI-  имају само 2 клицина листа-ектодерм и ендодерм

# data[].attributes.headline
METAZOA– хетеротрофни вишећелијски организми (животиње)С временом су појединачне ћелије формирале специфичну заједницу – колонију, у којој свака ћелија има одређени задатак. Тиме је целој заједници повећана способност преживљавања.Вишећелијски хетеротрофи настали су од једноћелијских хетеротрофа        

# data[].attributes.subject
METAZOA– хетеротрофни вишећелијски организми (животиње)С временом су појединачне ћелије формирале специфичну заједницу – колонију, у којој свака ћелија има одређени задатак. Тиме је целој заједници повећана способност преживљавања.Вишећелијски хетеротрофи настали су од једноћелијских хетеротрофа        

# data[].attributes.body
МЕТАZОА СУ DIBLASTICI-  имају само 2 клицина листа-ектодерм и ендодер м
EUMETAZOA- животиње са ткивима:
ЖАРЊАЦИ-ДУПЉАРИ/  GNIDARIA
ПЛОСНАТИ ЦРВИ/  PLATYCHELMINTHES
НЕМЕРТИНЕ/ NEMERTINA
ВАЉКАСТИ ЦРВИ/ NEMATODA
МЕКУШЦИ/ MOLLUSCA
ЧЛАНКОВИТИ ЦРВИ/ ANNELIDA
ЗГЛАВКАРИ/ARTHROPODA
БОДЉОКОШЦИ/ ECHINODERMATA
ХОРДАТА/CHORDATA

# data[].attributes.body
Еуметазоа (у слободном преводу праве животиње) је еволуциона грана вишећелијских животиња код које су диференцирана ткива и органи. Припадају им разнородни типови животиња који су сврстани у ову групу по том једном критеријуму. Скоро све вишећелијске животиње, изузев сунђера и плакозоа, припадају том еволуционом правцу.[1]
Najnize eumetazoe su dupljari

# data[].attributes.body
Назив Chordata се приписује Вилијаму Бејтсону (1885), мада је тај назив већ био у превалентној употреби до 1880. Ернст Хекел је описао таксон који се састоји од туниката, цефалохордата, и кичмењака 1866. године.

Тип хордата обухвата три подтипа:

1. к опљаши (Cephalochordata) — Копљаши су малобројна група која у веома јасном облику показује све карактеристике хордата. Код њих се хорда пружа скоро читавом дужином тела. Припадници прве две групе живе искључиво у морима и храну прибављају филтрацијом. Храна микроскопске величине долази у ждрело струјом воде покретане радом трепљи; вода се филтрира кроз многобројне бочне прорезе зида ждрела, а честице хране се упућују у други део црева. Њима припада амфиоксус чија грађа представља основну шему за разумевање грађе кичмењака;

2. плашташи (морске штрцаљке, туникати) (Tunicata, Urochordata) — код којих је дошло до упрошћавања грађе услед сесилног начина живота. Плашташи имају плашт који обавија тело и хорду у репном региону. Многе хордатске карактеристике код највећег броја представника постоје само у ларвеним ступњевима развића.

3. кичмењаци (Vertebrata)

АНАМНИОТИ

Анамниота су животиње које не поседују ембрионалне омотаче: амнион, хорион и алантоис. Од ембрионалних омотача они имају само жуманцетну кесу. Припадају им нижи кичмењаци:
рибе / PISCES
водоземци/  AMPHIBIA

АМНИОТИ

Амниоте (лат. Amniotæ) су животиње код којих ембрионални омотачи образују структуре као што су амнион, хорион, алантоис и жуманцетна кеса. Припадају им виши кичмењаци:

гмизавци/ REPTILIA

птице/ AVES

сисари/ MAMMALIA

Амниоте су група оних копнених кичмењака, чија јаја имају амнион захваљујући ком могу да полажу јаја ван воде, на сувом, за разлику од анамниота (укључују водоземце, који су такође копнени кичмењаци и рибе) који своја јаја полажу у води. Амниоте укључују синапсиде (сисари и изумрли сродници) и сауропсиде (гмизавце, птице и њихове претке).

Амниотски ембриони, без обзира да ли их мајке снесу као јаја или се развијају у материци, заштићени су са неколико омотача. По тим ембрионалним омотачима и одсуству стадијума ларве, амниоте се разликују од водоземаца (амфибија).[1]

# data[].attributes.headline
Zadatak /sistematke kategorije i filogenetsko stablo

# data[].attributes.subject
Zadatak /sistematke kategorije i filogenetsko stablo

# data[].attributes.body
Задатак

Замислите да сте у тиму палеонтолога. Задатак твог тима је био да упореди три врсте диносауруса и археоптерикса, најстарију познату птицу, да одреди еволуционе односе ове четири врсте и конструише филогенетско стабло. У следећој табели су приказане особине које је твој тим поредио и њихово присуство код посматраних врста. Број 1 значи да је особина присутна, а 0 да је одсутна.