# data[].attributes.headline
Tips på bilderböcker om barns rättigheter

# data[].attributes.subject
Tips på bilderböcker om barns rättigheter

# data[].attributes.body
Här är en sammanställning av boktips som berör barns rättigheter. Kolla gärna igenom denna när ni funderar på vilka böcker ni vill köpa in till daghemmet! Fundera vilka böcker passar bäst ihop med de målsättningar som ni jobbar med inom projektet. :)

# data[].attributes.body
Här är word-botten för åtgärdsplanen som ni jobbar med inom projektet

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
FN:s konvention om barnets rättigheter, eller barnkonventionen som den också kallas, innehåller bestämmelser om mänskliga rättigheter för barn. I barnkonventionens artikel 45 finns inskrivet att det är UNICEFs uppgift att kämpa för att barnkonventionen efterlevs.

1. Som barn räknas varje människa under 18 år.

2. Alla barn är lika mycket värda och har samma rättigheter. Ingen får diskrimineras.

3. Vid alla beslut som rör barn ska i första hand beaktas vad som bedöms vara barnets bästa.

4. Varje stat ska ta ansvar för och nyttja sina resurser till fullo för att uppfylla barns rättigheter. Där det behövs ska stater samarbeta internationellt.

5. Barnets föräldrar eller annan vårdnadshavare ansvarar för barnets uppfostran och utveckling. De ska också stötta barnet i att få sina rättigheter uppfyllda.

6. Barn har rätt till liv, överlevnad och utveckling.

7. Barn har rätt till ett eget namn och ett medborgarskap. Barnet har rätt, så långt det är möjligt, att få veta vilka dess föräldrar är och få deras omvårdnad.

8. Barn har rätt till sin identitet, sitt medborgarskap, sitt namn och sina släktförhållanden.

9. Barn ska inte skiljas från sina föräldrar, utom när det är nödvändigt för barnets bästa.

10. Barn har rätt att återförenas med sin familj om familjen splittrats.

11. Varje stat ska bekämpa olovligt bortförande och kvarhållande av barn i utlandet.

12. Barn har rätt att uttrycka sin mening och höras i alla frågor som rör barnet. Hänsyn ska tas till barnets åsikter, utifrån barnets ålder och mognad.

13. Barn har rätt till yttrandefrihet; att tänka, tycka och uttrycka sina åsikter, med respekt för andra personers rättigheter.

14. Barn har rätt att utöva vilken religion de vill, eller ingen alls.

15. Barn har rätt att delta i föreningar och fredliga sammankomster.

16. Barn har rätt till ett privatliv.

17. Barn har rätt att få tillgång till information via till exempel internet, radio och tv. Staten ska uppmuntra att det skapas material som är av värde för barn och som inte är skadligt.

18. Barnets föräldrar eller vårdnadshavare, har gemensamt huvudansvar för barnets uppfostran och utveckling, med statens stöd.

19. Barn ska skyddas mot alla former av fysiskt eller psykiskt våld, skada eller övergrepp, vanvård eller försumlig behandling, misshandel eller utnyttjande, inklusive sexuella övergrepp.

20. Barn som av olika anledningar inte kan bo kvar i sin hemmiljö har rätt till skydd och stöd från staten, samt rätt till ett alternativt hem.

21. Vid adoption ska staten säkerställa att största vikt ges till vad som bedöms vara barnets bästa.

22. Barn på flykt har rätt till skydd, och hjälp att spåra och hitta sina föräldrar eller andra familjemedlemmar.

23. Barn med funktionsnedsättning har rätt till ett fullvärdigt och anständigt liv samt hjälp att aktivt delta i samhället.

24. Barn har rätt till bästa möjliga hälsa, tillgång till hälso- och sjukvård samt till rehabilitering. Traditionella sedvänjor som är skadliga för barns hälsa ska avskaffas.

25. Varje stat ska regelbundet se till att ett barn som är omhändertaget av myndigheter behandlas väl.

26. Barn har rätt till social trygghet samt till statligt stöd, ifall föräldrar eller annan vårdnadshavare saknar tillräckliga resurser.

27. Barn har rätt till skälig levnadsstandard, till exempel bostad, kläder och mat.

28. Barn har rätt till utbildning. Grundskolan ska vara obligatorisk, kostnadsfri och tillgänglig för alla.

29. Skolan ska hjälpa barnet att utvecklas och lära barnet om mänskliga rättigheter.

30. Barn som tillhör etniska, religiösa eller språkliga minoriteter, eller som tillhör ett urfolk, har rätt till sitt språk, sin kultur och sin religion.

31. Barn har rätt till lek, vila och fritid.

32. Barn har rätt att skyddas mot ekonomiskt utnyttjande och mot arbete som är skadligt eller som hindrar barnets skolgång.

33. Barn ska skyddas från narkotika.

34. Barn ska skyddas från alla former av sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp.

35. Varje stat ska förhindra bortförande och försäljning av, eller handel med, barn.

36. Varje stat ska skydda barn från alla andra former av utnyttjande som kan skada barnet.

37. Barn ska inte utsättas för tortyr, annan grym behandling, bestraffning eller dödsstraff. Frihetsberövande av ett barn ska ske i enlighet med lag och får endast användas som en sista utväg och för kortast lämpliga tid.

38. Varje stat ska säkerställa skydd och omvårdnad av barn som berörs av en väpnad konflikt.

39. Barn som har utsatts för vanvård, utnyttjande, övergrepp, tortyr eller väpnade konflikter har rätt till rehabilitering och social återanpassning.

40. Barn som anklagas för brott, eller har blivit dömt för en straffbar handling, har rätt att behandlas rättvist och respektfullt, få juridiskt stöd samt återanpassas i samhället.

41. Om det finns bestämmelser i en stat, som går längre för barns rättigheter än innehållet i barnkonventionen, gäller de bestämmelserna.

42. Varje stat ska göra barnkonventionen allmänt känd bland både vuxna och barn.

43. Regler om hur barnkonventionen följs upp och vad stater ska göra för att följa den.

44. Regler om hur de som bestämmer i länderna ska göra för att följa barnkonventionen.

På sidan publikationer finner du barnkonventionen och handbok om barnkonventionen att ladda ner som PDF.

Till barnkonventionen finns tre tilläggsprotokoll. Det första behandlar barn i väpnade konflikter och det andra handlar om handel med barn, barnprostitution och barnpornografi. Det tredje ger barn möjlighet att lämna in klagomål till FN:s barnrättskommitté.

# data[].attributes.attachment_link.description
FN:s konvention om barnets rättigheter, eller barnkonventionen som den också kallas, innehåller bestämmelser om mänskliga rättigheter för barn. I barnkonventionens artikel 45 finns inskrivet att det är UNICEFs uppgift att kämpa för att barnkonventionen efterlevs. Som barn räknas varje människa under 18 år. Alla barn är lika mycket värda och har samma rättigheter.

# data[].attributes.headline
En film om barnkonventionen för yngre barn

# data[].attributes.subject
En film om barnkonventionen för yngre barn

# data[].attributes.attachment_link.title
En film om barnkonventionen för yngre barn

# data[].attributes.body
Värdegrundsarbetet kring barnkonventionen kan starta med att ni i kollegiet med hjälp av olika fiktiva case diskuterar barnkonventionen.

# data[].attributes.body
Här kan du dela med dig av dina goda idéer i barnkonventionsarbetet

# data[].attributes.body
Ett häfte som ger barn, pedagoger och vårdnadshavare kuskap om barnkonventionen. Består av en kort informationsdel och övningar som alla bygger rättigheter i konventionen.

# data[].attributes.body
Här finns konkreta verktyg för arbetet med barnkonventionen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Här har vi samlat verktyg som du som jobbar med barnrätt kan arbeta med.

Barnombudsmannen har uppdragit åt EY att genomföra en utvärdering avseende uppdraget Barnrätt i praktiken. Utvärderingen har syftat till att dels samla in lärdomar och arbetssätt hos de myndigheter som fått stöd av Barnombudsmannen inom ramen för uppdraget, dels analysera och utvärdera effekterna av stödet och myndigheternas utvecklingsarbete.

Barnombudsmannens processtöd hjälper kommun, region och myndighet att utveckla sitt barnrättsarbete och leva upp till barnkonventionen.

Den 1 januari 2020 blev barnkonventionen lag. Barnombudsmannen har spelat in ett antal webbseminarier för olika verksamheter som behöver arbeta med att implementera den.

De handlar om prövning av barnets bästa, Unga Direkt - ett sätt att lyssna på barn och unga, revision för att förbättra barns rättigheter och vad det kan betyda att barnkonventionen blir lag. Barnombudsmannens experter föreläser på seminarierna.

Max18 är en digital statistiktjänst som visar samlad statistik om barn och ungas levnadsförhållanden. Statistiken kan användas för att undersöka hur barns rättigheter tillgodoses och för att prioritera insatser ur ett barnrättsligt perspektiv.

Unga Direkt har utvecklats för att inspirera dig som arbetar med barn och unga att lyssna på vad de själva tycker i olika frågor. Den bärande tanken är att barnen är experter på sin egen situation och utifrån denna kan dela med sig av erfarenheter och åsikter.

Om hur revisorer kan granska för att stärka barnrättsperspektivet i offentliga verksamheter.

För dig som vill arbeta med att implementera eller förbättra prövningar av barnets bästa i din verksamhet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Här har vi samlat verktyg som du som jobbar med barnrätt kan arbeta med. Barnombudsmannen har uppdragit åt EY att genomföra en utvärdering avseende uppdraget Barnrätt i praktiken. Utvärderingen har syftat till att dels samla in lärdomar och arbetssätt hos de myndigheter som fått stöd av Barnombudsmannen inom ramen för uppdraget, dels analysera och utvärdera effekterna av stödet och myndigheternas utvecklingsarbete.

# data[].attributes.body
Ett häfte med illustrationer och enkel text om barnkonventionen

# data[].attributes.body
Den nationella barnstrategin blir färdig under 2020. Den baserar sig på konventionerna om grundläggande och mänskliga rättigheter och dess vision är ett genuint barn- och familjevänligt Finland som respekterar barnets rättigheter.

# data[].attributes.attachment_link.description
Bekanta dig med barnstrategin. På barnstrategin.fi -webbplatsen finner fu information om barnstrategins beredning.

# data[].attributes.body
STOPP MIN KROPP

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Stopp! Min kropp! är en vägledning för föräldrar och andra viktiga vuxna med tips och råd om hur man kan prata med barn i olika åldrar om kroppen, gränser och sexuella övergrepp. Det finns även ett skolmaterial som vänder sig till barn i 7-9 års ålder.

Om vi vuxna vågar prata med barn om kroppen och gränser, kan vi hjälpa barn att berätta om någon gör något mot deras kropp som de inte gillar eller förstår. Barn behöver så tidigt som möjligt bli medvetna om kroppens värde och om hur man säger eller visar ja och nej. Så att de får en trygghet och en känsla för vad som känns bra och rätt. Nu och senare i livet. Samtidigt underlättar vi för dem som trots allt har utsatts att kunna berätta.

Låt barnet vara delaktigt i den dagliga skötseln genom att berätta vad du gör med barnets kropp och varför du gör det. Uppmuntra barnet att själv tvätta sina privata kroppsdelar och torka sig efter toalettbesök när det är redo för det.

Uppmana inte barnet att kramas, pussas eller sitta i knäet. Fråga istället om barnet vill göra det. Lär barnet att det är okej att säga nej till närhet även till personer som de tycker om.

Förklara att om någon gör, eller vill göra, något med ens kropp som vi inte själva vill, då får vi säga nej och berätta om det för andra.

Hjälp barnet att få en sund bild av kroppen, närhet och sexualitet. Komplettera den bild barnet får från andra håll med dina egna perspektiv.

Var tydlig med att intimitet är något bra och värdefullt. Förklara samtidigt vad som är olagligt.

Påminn om att ett nej alltid är ett nej. Visa att du gärna pratar utan att tvinga eller pressa barnet. Respektera om hon eller han inte vill svara på frågor.

Syftet med allt som görs kring "Stopp! Min kropp!" är att göra ämnet mer pratbart för barn och vuxna. Att barn ska förstå vad vuxna och andra barn får och inte får göra med deras kroppar, att det aldrig är barnets fel om något händer samt att de ska veta att de alltid kan prata med en vuxen vid behov.

Genom att på olika kreativa sätt prata med barn om kroppen, gränser och sexuella övergrepp tror vi att barn lättare kan sätta ord på saker de är med om och underlätta för barn att tidigt be om hjälp.

Materialet syftar inte till att barn själva ska stoppa kränkningar och sexuella övergrepp. Det ansvaret kan aldrig ligga på ett barn utan är alltid vuxnas ansvar, men genom att göra ämnet pratbart kan vuxenvärlden lättare veta vad barn behöver och upplever. På det sättet hoppas Rädda Barnen att vi tidigare kan hjälpa barn som riskerar att bli utsatta på olika sätt men också medvetandegöra för barn vad de får och inte får göra mot varandra.

# data[].attributes.attachment_link.description
Stopp! Min kropp! är en vägledning för föräldrar och andra viktiga vuxna med tips och råd om hur man kan prata med barn i olika åldrar om kroppen, gränser och sexuella övergrepp. Det finns även ett skolmaterial som vänder sig till barn i 7-9 års ålder.

# data[].attributes.body
Här finns råd och kunskap till dig som jobbar med barn

# data[].attributes.attachment_link.title
Råd och kunskap till dig som arbetar med eller för barn

# data[].attributes.attachment_link.description
Här har vi samlat våra barnpsykologers bästa råd och tips till dig som jobbar med barn - från förskoleåldern till tonåren.

# data[].attributes.body
Här hittar du många bra konkreta tips för att jobba med barnkonventionen

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi erbjuder konsultativt stöd och utbildningar till offentliga och privata verksamheter som vill ta nästa steg i arbetet med barnets rättigheter.

# data[].attributes.body
En film och ett arbetsmaterial

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Koppling till läroplan

En viktig uppgift för förskolan är att förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på.

Syfte

Syftet med övningen är att barnen lär sig om barnkonventionen.

Mål

Att varje barn utvecklar sin förmåga att förstå rättigheter och skyldigheter.

I barnkonventionen

Alla barn är lika mycket värda. (Artikel 2)
Alla barn i hela världen har samma rättigheter. (Artikel 2)
Barn har rätt att bli lyssnade på. (Artikel 12)

Kolla

Låt barnen titta på filmen "Vad är barnkonventionen"
Berätta sedan för barnen om barnkonventionen med hjälp av punkterna nedan:

Barnkonventionen är bestämmelser om hur barn ska behandlas av vuxna.

Barnkonventionen består av regler som säger att alla barn har samma rättigheter var de än befinner sig på jorden.

När vuxna gör något som berör barn, ska de vuxna tänka efter vad som är bäst för det enskilda barnet.

Nästan alla länder i hela världen har sagt att de ska följa barnkonventionen.

Sverige är ett av dessa länder.

Börja

Rituppgift: Jag är värdefull

Berätta vad de olika meningarna betyder. Låt varje barn välja vilken mening hen vill rita en bild till. Avsluta med att titta på bilderna tillsammans och låt varje barn få berätta om sin bild. Under stödmaterial finns blad att rita på för utskrift, med följande rubriker:

Jag är värdefull

Jag har samma rättigheter som alla andra barn

Jag har rätt att bli lyssnad på

Fortsätt

Vuxna som lyssnar
Läs följande mening högt för barnen och låt barnen svara på frågorna:
"På min förskola finns det vuxna som lyssnar på mig. Här kan jag säga det jag känner".

Vad betyder detta?

Vad är en rättighet?

Varför är det viktigt att bli lyssnad på?

Varför är det viktigt att kunna berätta vad man känner?

Stämmer det här på vår förskola?

Vad har jag lärt mig?
Avsluta med att barnen får berätta tillsammans om vad de har lärt sig under övningen.

Fördjupa dig

Alla är värdefulla
Gör en utställning med bilderna från rituppgiften med rubriken: Alla är värdefulla. Bjud in till vernissage där barnen får visa och berätta om sina bilder för föräldrarna.

# data[].attributes.attachment_link.description
En viktig uppgift för förskolan är att förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Syftet med övningen är att barnen lär sig om barnkonventionen. Att varje barn utvecklar sin förmåga att förstå rättigheter och skyldigheter. Alla barn är lika mycket värda.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
FN:s konvention om barnets rättigheter (nedan även barnkonventionen) antogs av FN:s generalförsamling 20.11.1989 och trädde i kraft på det internationella planet 2.9.1990. Konventionen har gällt som lag i Finland sedan år 1991.

Barnkonventionen är det avtal om mänskliga rättigheter som har ratificerats, dvs. satts i kraft, av flest länder i världen. Barnkonventionen gäller alla barn, med vilka enligt artikel 1 i konventionen avses alla människor under 18 år.

Enligt artikel 3 punkt 2 har barn rätt till det skydd och den omvårdnad som behövs för barnets välfärd. Behovet av särskilt skydd och omvårdnad förpliktar vuxna att säkerställa att barnets rättigheter förverkligas och likaså att skydda barn mot försummelse av deras rättigheter.

Barnkonventionen är exceptionellt omfattande, täckande och detaljerad för att vara ett avtal om mänskliga rättigheter. Å ena sidan innehåller konventionen samma rättigheter som många andra avtal om mänskliga rättigheter, å andra sidan inkluderar den många andra rättigheter som gäller uttryckligen barn.

Artiklarna 1-41 bildar konventionens kärna eftersom de behandlar innehållsliga rättigheter. Artiklarna 42-45 i konventionens andra del innehåller bestämmelser om FN:s kommitté för barnets rättigheter, dess uppgifter och förfaringssätt samt de fördragsslutande staternas rapporteringsskyldighet. I artiklarna 46-54 behandlas anslutningen till och uppsägningen av konventionen, konventionens ikraftträdande och ändringar av konventionen.

Barnkonventionen har kompletterats med tre fakultativa protokoll. De två första protokollen, nämligen det fakultativa protokollet om indragning av barn i väpnade konflikter och det fakultativa protokollet om handel med barn, barnprostitution och barnpornografi, gäller i Finland. Det tredje protokollet om ett klagomålsförfarande har undertecknats av Finland med processen för att sätta det i kraft pågår fortfarande.

FN:s kommitté för barnets rättigheter har utsett fyra skyldigheter i barnkonventionen till allmänna principer, vilka ska beaktas i tolkningen av alla avtalspunkter. Dessa allmänna principer är icke-diskriminering (artikel 2), prioritering av barnets bästa (artikel 3 punkt 1), barnets rätt till liv, överlevnad och utveckling (artikel 6) och barnets rätt att höras (artikel 12).

Avtalspunkten som förpliktar till att prioritera barnets bästa är nyckeln till att förstå barnkonventionen. Enligt kommittén för barnets rättigheter ska tolkningen av barnets bästa vara förenlig med hela konventionen. Särskilt de allmänna principerna är viktiga när man definierar barnets bästa. En viktig del av definieringen av barnets bästa är barnens egna åsikter, erfarenheter och synpunkter.

Barnkonsekvensanalysen i beslut och verksamhet är ett redskap för att kartlägga barnets bästa. Med hjälp av den kan man betrakta faktorer som påverkar barns och familjers välfärd ur ett helhetsperspektiv.

FN:s kommitté för barnets rättigheter offentliggör allmänna kommentarer vilka ska betraktas som tolkningsanvisningar för konventionens principer och bestämmelser.

Kommittén för barnets rättigheter övervakar verkställandet av konventionen i de fördragsslutande staterna. Varje fördragsslutande stat ska till kommittén rapportera om de åtgärder som vidtagits för att verkställa de rättigheter som garanteras i konventionen. Finland har lämnat sin senaste periodiska rapport till kommittén för barnets rättigheter år 2019, och kommittén har utfärdat sina senaste konklusioner och rekommendationer för Finland år 2011.

# data[].attributes.attachment_link.title
Konventionen om barnets rättigheter - Lapsenoikeudet.fi

# data[].attributes.attachment_link.description
FN:s konvention om barnets rättigheter (nedan även barnkonventionen) antogs av FN:s generalförsamling 20.11.1989 och trädde i kraft på det internationella planet 2.9.1990. Konventionen har gällt som lag i Finland sedan år 1991. Barnkonventionen är det avtal om mänskliga rättigheter som har ratificerats, dvs. satts i kraft, av flest länder i världen.

# data[].attributes.body
En bilderbok om barnkonventionen

# data[].attributes.attachment_link.description
Pernilla Stalfelt både kan och vågar förklara Barnkonventionen för barnen själva! Ingen kan som Pernilla förvandla de vällovliga men torra paragraferna till kött och blod. Här finns ett stort hjärta som klappar för alla barn. I förordet skriver hon: Jag har tolkat Barnkonventionen så det blir lite tydligare för barn vad deras rättigheter kan vara.

# data[].attributes.body
Läs om barnombudsmannen i Finland här

# data[].attributes.attachment_link.description
Här kan du lära dig hur du tecknar olika känslor, t.ex. arg, blyg och glad.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Materialet är skapat av Siv-Britt Häggman på Folkhälsan i samarbete med Hannele Rabb. Kontaktuppgifter till Hannele Rabb hittar du på hennes sida www.handlaget.fi

Frågor om användning riktas till Siv-Britt.

Materialet är skapat med stöd från Veikkaus.

# data[].attributes.attachment_link.description
På den här sidan kan du repetera och lära dig tecken från olika ämnesområden. Varje ämnesområde innehåller korta videor, som visar hur du tecknar de olika orden. På sidan hittar du också tecknade sagor och sånger.

# data[].attributes.headline
KänslosnAKK- ett bildstödsmaterial om känslor

# data[].attributes.subject
KänslosnAKK- ett bildstödsmaterial om känslor

# data[].attributes.body
Jag och mina vänner

# data[].attributes.headline
Föräldrabroschyr - för att skapa trygga relationer

# data[].attributes.subject
Föräldrabroschyr - för att skapa trygga relationer