# data[].attributes.headline
Како решавати најчешће изазове у васпитању

# data[].attributes.subject
Како решавати најчешће изазове у васпитању

# data[].attributes.attachment_link.title
6 najvećih grešaka koje roditelji prave u vaspitanju: Psiholog upozorava - mogu da ostave trajne posledice | www.025.rs

# data[].attributes.attachment_link.description
Nijedan roditelj neće nikada namerno pogrešiti u vaspitavanju svoje dece, ali je činjenica da svako od nas ipak napravi poneku - nesvesno, iz neznanja.

# data[].attributes.headline
Начин разговора са децом у различитим ситуацијама

# data[].attributes.subject
Начин разговора са децом у различитим ситуацијама

# data[].attributes.attachment_link.title
Kako da vas dete zaista sluša kad govorite: Psiholog ukazuje i na 3 ključna trenutka u toku dana | www.025.rs

# data[].attributes.attachment_link.description
Način na koji razgovarate sa svojim detetom ima veliki uticaj na njegovo odrastanje. Dečji psiholog Lavern Antrobus ističe da roditelji treba da koriste

# data[].attributes.headline
О пријатељству у предшколском узрасту

# data[].attributes.subject
О пријатељству у предшколском узрасту

# data[].attributes.attachment_link.title
Svet je lepši i bolji kroz dečije oči: Naučimo tajne prijateljstva od najmlađih | www.025.rs

# data[].attributes.attachment_link.description
Deca se, za razliku od odraslih, prirodno i instinktivno povezuju sa svojom okolinom. Bez opterećenja društvenim očekivanjima ili strahom od odbijanja,

# data[].attributes.headline
Како поспешити дечје самопоуздање

# data[].attributes.subject
Како поспешити дечје самопоуздање

# data[].attributes.attachment_link.title
Jednim pitanjem podignite samopouzdanje deteta: Vrlo je jednostavno, a potpuno će promeniti način na koji razmišlja | www.025.rs

# data[].attributes.attachment_link.description
Samopouzdanje je nešto poput supermoći za decu, ali i za roditelje. Jako je važno izgraditi samopouzdanje kod mališana jer bi to moglo da im pomogne u

# data[].attributes.headline
Резиме потреба родитеља за подршком у васпитању деце

# data[].attributes.subject
Резиме потреба родитеља за подршком у васпитању деце

# data[].attributes.headline
Вашљивост код деце

# data[].attributes.subject
Вашљивост код деце

# data[].attributes.headline
Астма у дечјем узрасту

# data[].attributes.subject
Астма у дечјем узрасту

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Astma je hronična zapaljenska bolest disajnih puteva koja se klinički ispoljava dugotrajnim suvim kašljanjem, lošom tolerancijom napora, zviždanjem i epizodama otežanog disanja i/ili gušenja. Simptomi su posledica akutnog suženja disajnih puteva, prolaze spontano ili nakon primene lekova.

U osnovi bolesti je hronični upalni proces koji se dešava u zidu disajnih puteva u čijem održavanju učestvuju brojne ćelije i ćelijski medijatori, a posledice su kratkotrajne ( suženje zida usled otoka sluznice, nagomilavanja sluzi, kontrakcije glatkih mišića u zidovima, nagomilavanja upalnih želija u zidu disajnog puta) i dugoročne kada dolazi do promena u strukturi zida disajnog puta, tj. remodelovanja zida.

Smatra se da astma nije jedna bolest nego da se radi o sindromu sa različitim riziko faktorima, različitom prognozom i različitim odgovorom na lekove.

Ona predstavlja vodeću hroničnu dečju bolest u većini razvijenih zemalja. Posebno visoku prevalencu ima u Velikoj Britaniji, Novom Zelandu i Australiji čak do 32 %. U Srbiji je prevalence astme kod dece oko 11%.

Kod većine pacijenata bolest počinje u ranom detinjstvu; oko 77% dece razvije simptome do 7 godine života , a 26% do prve godine.

Problemi kod dece sa simptomima otežanog disanja u ranom detinjstvu su brojni:

Pogrešna dijagnoza, propust u postavljanju dijagnoze

Prihvatanje dijagnoze astme

Različiti fenotipovi

Kašalj ili vizing

Loša edukacija

Nedostatak vremena, znanja

Oralni ili parenteralni kortikosteroid

Izbor sredstva za primenu lekova

Strah od nuzefekata KS

Teškoće u primeni aparata za raspršivanje

Drugi izazovi u lečenju dece sa astmom proističu iz činjenice da su podaci koje daju roditelji o simptomima bolesti često nejasni. Roditelji ne razlikuju zviždanje ili otežano disanje koje je uzrokovano problemom u donjim disajnim putevima(ekspiratorno zviždanje) od zviždanja i otežanog disanja koji nastaju usled sužavanje gornjih disajnih puteva (inspiratorno zviždanje ili stridor), postoji strah od neželjenih efekata lekova kao i stvaranja zavisnosti od uređaja za inhalatornu primenu lekova.

Deca do 5. godine života nisu u stanju da urade ispitivanje plućne funkcije primenom spirometra, a često se ni merenje vršnog ekspiratornog protoka putem PEAK flow meter-a se ne može adekvatno uraditi.

Specifične karakteristike respiratornog sistema dece tokom prve tri godine života igraju važnu ulogu u razvoju bronhijalne opstrukcije.

U donešene dece, završnu fazu diferencijacije pluća (alveolarna faza ) koja traje do 3. godine života, obeležava umnožavanje alveola i razvoj mreže kapilara u alveolarnom zidu uz istovremeno istanjenje zida. Nakon toga sledi rast pluća koji korelira sa povećanjem telesne visine. Razvoj pluća ne prestaje sa rastom deteta. Ispitivanjima plućne funkcije je dokazano da se rast pluća nastavlja još 1-2 godine nakon završetka detetovog rasta.

Osobenosti respiratornog sistema u dece su sledeće:

1. uzak dijametar bronha i celog respiratornog sistema vodi ka porastu otpora protoku vazduha

2. otok sluznice zida bronha za 1mm uzrokuje porast otpora u traheji za više od 50%.

3. hrskavica bronhijalnog trakta je meka a koštane strukture su nedovoljno čvrste što kod mlade dece pogoduje nastanku suženja disajnog puta

4. karakteristična pozicija i struktura dijafragme

5. veliki broj peherastih ćelija u sluznici disajnih puteva produkuju obilnu sluz koja je kod dece je gušća nego kod odraslih

6. česta disfukcija cilijarnog epitela bronha koji je važan u čišćenju disajnog puta

7. nezrelost imunoloških mehanizama.

Ove osobenosti disajnih puteva u dece čine dečiju astmu specifičnom i razlikuju dijagnostičko terapijski pristup u odnosu na odraslu osobu obolelu od astme.

Razvoj dečije astme je multifaktorijalan i zavisi pre svega od medjusobnog delovanja većeg broja gena i spoljašnje sredine.

Dokazano je da u nastanku astme učestvuje više od 100 različitih gena a nasledjuje se sklonost ka astmi odnosno sklonost organizma da produkuje velike količine IgE u kontaktu sa alergenima okoline, kao i sklonost ka hipereaktivnim disajnim putem.

Genetski faktori utiču na težinu kliničke slike. Dečaci češće oboljevaju od astme do 7 godine života a kod devojčica se astma ispoljava u težim formama. Prisutnost bolesti kod roditelja, povećava verovatnoću da će i dete imati astmu.

Faktori rizika koji dovode do ispoljavanja astme i pogoršanja bolesti su brojni. Respiratorne virusne infekcije ( rino virusi u 85% slučajeva, RSV virus, humani metapneumo vurus idr.), duvanski dim i aerozagadjenje su najčešći induktori astme.

Drugi faktori rizika su alergeni iz unutrašnje i spoljašnje sredine, perinatalni uzroci, prirast u prve 3 godine života, jake emocije, fizički napor, hemijski uzorčnici, lekovi, klimatski faktori idr.

Postaviti dijagnozu astme kod dece nije lako posebno u prvih 5 godina života kada nije dostupno objektiviziranje stanja plućne funkcije kod deteta. Deca u ovom uzrastu nisu u stanju da opišu svoje simptome a roditelji često nejasno opisuju simptome svog deteta, što dovodi u zabunu lekara.

Često se u praksi dešava da kod roditelja postoji strah od uvodjenja lekova za profilaksu astme (sprečavanje razvoja bolesti) koji opisuju kao strah od zavisnosti ili neželjenih efekata lekova. Ovo su razlozi zbog čega se odlažu posetu lekaru, daju oskudni podaci o simptomima, ne dolazi se na redovne kontrole, menjaju se lekari, isprobavaju se alternativne metode lečenja idr.

Grešku čine i lekari koji dugo leče ponavljane bronhoopstrukcije sistemskim steroidima i/ili bronhodilatatorima bez detaljnijeg ispitivanja. U nekim slučajevima detetu se postavi dijagnoza astme a u osnovi leži neka druga bolest koja daje slične simptome, ili se se ne postavi na vreme dijagnoza astme što dovodi do pojave komplikacija ili težih formi bolesti.

Dobro uzeta anamneza i pedijatrijski klinički pregled u ranom uzrastu su od velikog značaja. Ispitivanje i praćenje plućne funkcije kod dece koja su starija je neophodno u odredjenim vremenskim intervalima, u zavisnosti od faze bolesti i kliničke forme astme, od momenta postavljanja dijagnoze do punoletstva.

Potrebno je ukazati roditeljima na to da kod dece sa astmom nalaz na plućima može u trenutku pregleda da bude uredan a da je plućna funkcija loša i obrnuto, kao i da prestanak ispoljavanja simptoma astme (kašlja i otežanog disanja) ne mora uvek da bude znak stabilnog stanja.

Edukacija pacijenata i roditelja, redovne kontrole, praćenje stanja plućne funkcije i prilagodjavanje terapije po principu individualnog pristupa su od značaja za prevenciju nastanka hronične plućne bolesti odrasle jedinke i razvoja komplikacija u dečijem uzrastu.

# data[].attributes.attachment_link.title
ASTMA KOD DECE - SPECIFIČNOSTI DEČIJEG UZRASTA

# data[].attributes.attachment_link.description
Astma je hronična zapaljenska bolest disajnih puteva koja se klinički ispoljava dugotrajnim suvim kašljanjem, lošom tolerancijom napora, zviždanjem i epizodama otežanog disanja i/ili gušenja. Simptomi su posledica akutnog suženja disajnih puteva, prolaze spontano ili nakon primene lekova

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Gentle Touch DENTAL CENTAR - Stomatološka ordinacija Beograd

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Prvi zubi (mlečni zubi) počinju da rastu oko 6-og meseca života i nastavljaju sa rastom do oko 3 godine. Neka beba dobije prvi zub sa tri meseca, dok druga sa osamnaest, a opet su obe zdrave i normalno se razvijaju.

Deca dobijaju dvadeset zuba, mlečne zube, tokom prve tri godine života. Zato roditeljima izgleda kao da im stalno niču zubi i ne retko i neke bolesti pripisuju tom sasvim normalnom procesu.

Redosled nicanja zuba

Obično bebi prvo niču dva središnja donja sekutića (jedinice). Sekutići su osam prednjih zuba (četiri donja i četiri gornja). Nekoliko meseci kasnije niču gornji sekutići, njih četiri obično u razmaku od po mesec dana. Prosečna beba od godinu dana ima šest zuba - četiri gore i dva dole. Zatim sledi pauza od nekoliko meseci, do naredne serije. Tada naglo izbija jedan za drugim šest zubića: dva preostala sekutića dole i četiri prva kutnjaka. Kutnjaci ne niču odmah pored sekutića, jer ostavljaju mesto za očnjake.

Posle pojave prvih kutnjaka, sledi pauza od nekoliko meseci pre nego što između sekutića i prvih kutnjaka ne počnu da rastu očnjaci. Ovo se najčešće dešava u drugoj polovini druge godine. Na kraju niču četiri kutnjaka (drugi kutnjaci iza prvih) obično polovinom treće godine. U proseku prvi sekutići niču oko 7. meseca, drugi oko 8. prvi kutnjaci od 10. do 14. meseca, očnjaci od 14. do 20. meseca i na kraju drugi kutnjaci od 24. do 30. meseca. Međutim, to je jedan prosek. Nema potrebe da brinete ako je kod vaše bebe raspored nicanja zuba raniji ili kasniji.

Sta raditi kad počnu da niču prvi zubi?

Rast zuba prouzrokuje kod dece osetljive desni što njih čini vrlo nervoznim. Neka beba kenka, žvaće sve što dohvati, balavi, teško zaspi, budi se svaki čas i to se ponavlja svakih mesec - dva kad joj niču zubi. Drugoj bebi zub nikne neprimetno i roditelji ga vide u ustima, a da nisu ni znali da niče. Možete im pomoći tako što će te svojim prstom blago masirati desni ili malom mekanom četkicom blago češkati desni. Možete mu dati posebnu glodalicu koju pre toga možete neko vreme držati u frižideru. Ona će detetu hladiti desni i na taj način mu olakšati izbijanje zubića.

Postoje gelovi ili tečnosti za bebe koji sadrže sredstva protiv bolova ili male količine anestetika koji ublažuju simptome izbijanja zuba. O ovim sredstvima se možete obavestiti kod Vašeg stomatologa ili pedijatra. Ako dete dobije temperaturu pri izbijanju zuba, prvo kontaktirajte Vašeg pedijatra koji će isključiti neku drugu mogućnost nastanka temperature.

Da li treba prati prve zube?

Kada niknu prvi zubići oni se peru vlažnom gazom, tako što se odsečnim pokretima protrljaju od desni prema donjoj ivici. Potrebno je takve pokrete uraditi najmanje pet puta, i to sa vidljive strane, ali i sa strane okrenute usnoj duplji. Takođe, zubići se mogu očistiti i posebnom četkicom za zube koja se natakne na prst - što je u isto vreme i izvrsna masaža. Prvi zubi se peru ujutru i uveče. Za to vreme bebica treba samo da se igra sa zubnom četkicom (kako bi se navikla na nju).

Kada bi trebalo početi sa korišćenjem četkice i paste za zube?

Od druge godine se preporučuje redovno korišćenje četkice za zube i decje paste Dečja pasta za zube koja sadrži florid jača zubnu gleđ i sprečava stvaranje karijesa. Minimalna doza će biti sasvim dovoljna. Ako se dobro razmaže po vrhovima četkice, ne može se progutati.

Koji je pravilan način pranja zuba mog deteta?

Postavite četkicu na liniju između zuba i desni pod uglom od 45 stepeni

Prvo nežno pravite male, kružne pokrete čisteći jedan po jedan zub, a zatim povlačite četkicu u smeru rasta zuba (gornje zube na dole, a donje zube na gore). Vodite računa da ne preskočite neki zub ili stranu.

Četkajte grizne površine zuba pokretima napred - nazad. Budite sigurni da ste isčetkali sve fisure i ulegnuća. Takođe morate pratiti da ne bi nešto propustili.

Nemojte zaboraviti da operete zube i sa unutrašnje strane koja je okrenuta ka jeziku. Takođe postavite četkicu pod uglom od 45 stepeni na liniju desni i prvo blagim kružnim pokretima protrljajte svaki zub, a onda ih iščetkajte pokretima u prvcu u kom rastu.

Blago operate jezik svome detetu da biste uklonili bakterije i održali svež dah.

Pomozite detetu da ispere usta i zube.

Zašto treba lečiti mlečne zube:

Ispod svakog mlečnog zuba se nalazi zametak stalnog. Ako ne leče mlečne zubiće svojih mezimaca, roditelji rizikuju da ugroze stalne zube koji se nalaze u procesu formiranja.

Što pre počnete da lečite detetove zube, to će ono lakše savladati strah od zubarske stolice.

Mlečni zubi čuvaju mesto za stalne i na taj način se obezbeđuju idealno ravni zubi u starijem uzrastu.

Funkcija varenja hrane direktno zavisi od zdravlja zuba, a to je posebno značajno kod dece.

Nelečeni zubi su izvor hroničnih infekcija.

Dete koje se bez ustezanja osmehuje mnogo je društvenije i emocionalno slobodnije

Kada je pravo vreme za prvu posetu stomatologu?

Prva poseta stomatologu je veoma važna, kako za Vaše dete, tako i za Vas. Od nje mnogo zavisi kakav će stav Vaše dete imati prema zdravlju njegovih usta i zuba u budućnosti. Period od početka nicanja mlečnih zuba pa do treće godine života je idealan za prvu posetu stomatologu. Pored pregleda zdravlja usta, zuba i desni, procene rasta i razvoja vilica, provere zagrižaja, lekar Vam može pružiti sve neophodne informacije. Upoznaće Vas sa metodom pravilnog održavanja oralne higijene Vašeg deteta, kao i sa svim preventivnim merama koje je potrebno sprovesti u određenom uzrast.

Kada je pravo vreme za prvu posetu stomatologu?

Veoma je važno da prva poseta stomatologu bude pozitivno iskustvo i protekne prijatno. Važnu ulogu u pripremi Vašeg deteta imate baš Vi. Mi Vam možemo pomoći tako što ćemo Vas uputiti šta bi bilo dobro da uradite ili kažete i šta nikako ne bi trebalo. ZAPAMTITE, deca se ne rađaju sa strahom od stomatologa - već ga stiču kroz negativno iskustvo.

Ono što možete uraditi pre posete stomatologu

Razgovarajte sa detetom na pozitivan i opušten način. Predstavite posetu stomatologu kao interesantno iskustvo za Vas i za Vaše dete

Pričajte sa detetom na način koje će ono lako razumeti. Izbegavajte reči kao što su „bušenje", „bol", „igla", „anestezija" i sl. Mi koristimo reči kao što su „vodica za uspavljivanje zubića" - za antesteziju, „specijalno čišćenje ili pčelica" - za obradu zuba, „dobijanje zvezdice" - za plombu, „crvić" - za kvar.

Objasnite Vašem detetu da će mu lekar „brojati", „prati" i „slikati" zubiće. Ako mu budete objasnili tok pregled i proces čišćenje zuba, dete će znati šta da očekuje.

Igrajte se kod kuće „zubara" sa svojim detetom. Prvo se pretvarajte da ste Vi „zubar" i izbrojte mu zube, a onda zamenite uloge i dozvolite Vašem detetu da bude „zubar".

Čitajte Vašem detetu edukativne priče o odlasku kod stomatologa.

Zakažite posetu stomatologu kada je dete odmorno

Stavite detetu do znanja da Vi redovno posećujete stomatologa

Dajte dobar primer tako što će te prati svoje zube svakoga dana.

Budite opušteni i mirni. Ako ste uplašeni i zabrinuti, Vaše dete će to osetiti.

Ono što nikako ne bi trebalo da uradite pre posete stomatologu

Ne prenosite Vaše strahove od odlaska kod stomatologa na dete. Ono će to osetiti.

Ne koristite negativne reči kao što su : „bol", „inekcija", „igla" ili „bušenje" u prisustvu Vašeg deteta

Ne koristite odlazak kod stomatologa kao kaznu.

Ne dozvoljavajte da bilo ko priča strašne priče o stomatolozima u prisustvu Vašeg deteta

Ne brinite ako Vaše dete bude plakalo tokom posete stomatologu, pošto je takva reakcija savršeno normalna za malu decu kad se nađu u novoj situaciji.

Ne brinite ako Vaše dete bude plakalo tokom posete stomatologu, pošto je takva reakcija savršeno normalna za malu decu kad se nađu u novoj situaciji.

Budite oprezni da ne preterate. Ako budete isuviše pridavali značaju odlasku kod stomatologa, postaće „isuviše značajno".

Nakon posete stomatologu, pričajte sa detetom o tome i podsetite ga koliko je bilo zabavno.

Karijes mlečnih zuba

Karijes se na mlečnim zubima veoma brzo stvara i razvija jer je njihova gleđ veoma tanka u poređenju sa stalnim zubima. Ako se karijes javi, veoma je važno da se što pre sanira. U ovoj fazi se veom lako zub može izlečiti. Ako se karijes proširi, zahtevaće mnogo veću sanaciju (restauraciju) i postaće bolan za dete. Ne lečen kariozan zub bilo mlečni ili stalni može dovesti do ozbiljne infekcije (abcesa) koji često rezultira ekstrakcijom (vađenjem)zuba ili u krajnjem slučaju hospitalizacijom. U slučaju da mlečni zub mora da se odstrani, kao posledica ne lečene infekcije, biće potrebno napraviti distancer. U suprotnom, susedni zub će se pomeriti i zauzeti mesto stalnom zubu.

Cirkularni karijes(sindrom flašice)

Cirkularni karijes ili sindrom bebi flašice je karijes koji se najčešće javlja kod beba i male dece. Razvija se veoma brzo kao posledica čestog davanja preko flašice, duži vremenski period tečnost koja sadrži šećer. Ovom vrstom karijesa su najčešće zahvaćeni prednji gornji zubi.

Problem najčešće nastaje kada se dete uspavljuje sa flašicom u kojoj se nalazi mleko, sok, zaslađena voda i sl. Dok dete spava, šećer iz tečnosti se taloži (najviše na prednjim, gornjim zubima). Bakterije koji se normalno nalaze u ustima svakog deteta pretvaraju šećer u kiselinu koja dovodi do razvoja karijesa. Ovaj zubni kvar je vrlo karakterističnog izgleda i vide se, najčešće, kao tamne mrlje na svim prednjm zubima.

Vi možete sprečiti cirkularni karijes

perite zube detetu svakog dana

nemojte davati detetu da se uspavljuje sa tečnostima koje sadrže šećer

nemojte davati detetu tečnosti koje sadrže šećere da biste ga umirili, naročito duži vremenski period

dajte Vašem detetu običnu vodu kada je žedno

vodite dete redovno na kontrole kod stomatologa

Veoma je važno da stomatološki pregledi budu redovni, svakih 6 meseci. To je najbolji način da se izbegnu eventualni problemi. Pri kontrolama, stomatolog može videti i minimalnu karijesnu promenu koja, ukoliko se ne sanira, može imati za posledicu rani gubitak zuba. U kasnijoj fazi, svaki izgubljeni zub može izazvati brojne nepravilnosti koje zahtevaju dugotrajnu terapiju.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mlečni zubi - zašto treba lečiti mlečne zube - Gentle Touch DENTAL CENTAR

# data[].attributes.attachment_link.description
Prvi zubi (mlečni zubi) počinju da rastu oko 6-og meseca života i nastavljaju sa rastom do oko 3 godine. Neka beba dobije prvi zub sa tri meseca, dok druga sa osamnaest, a opet su obe zdrave i normalno se razvijaju. Deca dobijaju dvadeset zuba, mlečne zube, tokom prve tri godine života.

# data[].attributes.headline
Проф. Жарко Требјешанин о грађењу ауторитета родитеља

# data[].attributes.subject
Проф. Жарко Требјешанин о грађењу ауторитета родитеља

# data[].attributes.attachment_link.title
Prof. Žarko Trebješanin: Ako ste detetu rekli „Ne”, a posle nekoliko njegovih molbi je to „Ne” postalo „Da”, to je slom roditeljskog autoriteta

# data[].attributes.attachment_link.description
– Danas su roditelji u dosta teškoj situaciji. Nekada se znalo kako se deca vaspitavaju i roditelji su se oslanjali na ono što su naučili od…

# data[].attributes.headline
Развојна дисфазија

# data[].attributes.subject
Развојна дисфазија

# data[].attributes.attachment_link.title
Disfazija (poremećaj govora) - razvojna disfazija, kod dece, značenje

# data[].attributes.attachment_link.description
Disfazija je poremećaj govora i jezika u kome je razumevanje govora i govorno jezička razvijenost deteta ispod njegovog mentalnog i hronološkog uzrasta.

# data[].attributes.headline
Равна стопала код деце

# data[].attributes.subject
Равна стопала код деце

# data[].attributes.attachment_link.title
Ravna stopala – uočite na vreme i obezbedite pravilan razvoj svom detetu - Fizio Group

# data[].attributes.attachment_link.description
Ravna stopala nastaju uglavnom jer su deca prezaštićena u prvim godinama života kada se svodovi formiraju, a nedovoljno ojačani mišići pod težinom popuste.

# data[].attributes.headline
Улога родитеља у  припреми детета за полазак у школу

# data[].attributes.subject
Улога родитеља у  припреми детета за полазак у школу

# data[].attributes.headline
Графомоторичке вежбе за предшколски узраст

# data[].attributes.subject
Графомоторичке вежбе за предшколски узраст

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Зелена учионица

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Графомоторика је појам који означава способност држања оловке и писања. Развој исте започиње око прве године и траје све до поласка у школу. Деца са слабије развијеним графомоторичким способностима могу одбијати активности у којима се од њих траже ове вештине, што касније може значајно утицати на школски успех, јер због смањене мотивације за рад, губе прилику за учење и усвајање нових знања. Савладавањем графомоторике, дете може пребацити фокус с тога како написати слово на сам садржај реченице.

Преузмите и
Materijali za vežbanje grafomotorike (za štampu) Vežbe za razvoj grafomotorike
Луткице за прсте
Download (PDF, 652KB) Download (PDF, 112KB) Download (PDF, 325KB) Download (PDF, 262KB) Download (PDF, 262KB) Download (PDF, 163KB) Download (PDF, 262KB)

# data[].attributes.attachment_link.title
Графомоторчке вежбе (за преузимање)

# data[].attributes.attachment_link.description
Графомоторика је појам који означава способност држања оловке и писања. Развој исте започиње око прве године и траје све до поласка у школу. Деца са слабије развијеним графомоторичким способностима могу одбијати активности у којима се од њих траже ове вештине, што касније може значајно утицати на школски успех, јер због смањене мотивације за рад, губе [...]

# data[].attributes.headline
Почетни математички појмови

# data[].attributes.subject
Почетни математички појмови

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Зелена учионица

# data[].attributes.attachment_link.title
Почетни математички појмови – oблици - Зелена учионица

# data[].attributes.attachment_link.description
Учење облика са децом можемо почети и на раном узрасту, јер је само окружење састављено управо од облика. Ако пажљиво погледамо, приметићујемо да се свуда око нас налазе различите комбинације кругова, троуглова, квадрата… А то је баш оно што и дете може подстаћи да мотивисано крене у откривање света око себе. Међутим, да би дете […]

# data[].attributes.headline
Ликовно васпитање у предшколском узрасту

# data[].attributes.subject
Ликовно васпитање у предшколском узрасту

# data[].attributes.attachment_link.title
Značaj likovne umetnosti za razvoj deteta

# data[].attributes.attachment_link.description
Razvojni potencijal likovnih umetnosti mnogo je veći i ogleda se u razvoju svih aspekata ličnosti. Putem likovnog izraza kod mališana podstičnu se i motoročki, emocionalni, socijalni i kognitivni razvoj.

# data[].attributes.headline
Значај музике за развој детета

# data[].attributes.subject
Значај музике за развој детета

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Зелена учионица

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Музичко образовање доноси вишеструку корист деци, без обзира на то да ли је ваш малишан талентован за музику или не.
Без обзира на то да ли је ваша ћерка нова Бијонсе или воли да певуши само за себе, сва деца имају корист од музичког образовања. Истраживања показују да познавање нота и те како може да помогне малишанима да интелектуално напредују.
Истраживања су показала да музичко образовање помаже деци да добро науче и остале предмете у школи, и да унапреде способности и вештине које користе у другим сферама живота. Мери Лехрисен, извршни директор Националног удружења музичких уметника, удружења које промовише предности музицирања, каже:
Певање у хору, слушање музике, или плес, уз одређене тактове, доноси вишеструку корист за малишане током њиховог школовања.
За музицирање је потребно више од гласа или руку на инструменту; потребно је да дете које учи музику овлада бројним вештинама, јер ће их често користити истовремено. На пример, људи користе уши и очи, као и велике и мале групе мишића, каже Кенет Гилмартин, један од оснивача "Мусиц Тогетхер", програма раног музичког образовања за децу у вртићима, где малишани на часовима учествују заједно са родитељима или васпитачима.
Музичко образовање стимулише све врсте учења. Не ради се о томе да нас Моцартова музика чини паметнијима, већ је заправо реч о интегрисаној, стимулативној разоноди или активности - каже Гилмартин.

Језички развој

Када погледате децу од 2 до 9 година, јасно је да музика доприноси језичком развоју, који је веома важан у овом узрасту - каже Лехрисен.
Иако се деца рађају са урођеном способношћу да дешифрују звуке и речи, музичко образовање им помаже да такве способности још више унапреде. По њеним речима, одрастање у музичком окружењу често веома позитивно утиче на језички развој код деце. Међутим, Лехрисен додаје да ти урођени капацитети морају да се јачају, вежбају и подстичу, код куће, или у формалнијем музичком окружењу - школи.
Према анализи Дечије музичке радионице, утицај музичког образовања на језички развој може да се уочи на мозгу: Недавне студије јасно су показале да музичко образовање физички развија део леве стране мозга који је одговоран за говор и разумевање језика, који може да покрене мождане вијуге на специфичан начин. Повезивање познатих песмица са новим информацијама такође може да помогне да деца такве информације лакше запамте.
Веза музике и језичког развоја корисна је и за друштвени развој деце. Др. Кајл Прут, клинички професор дечије психологије на Јејловој медицинској школи и музички едукатор, истиче:
Језички развој временом тежи да унапреди оне делове мозга који доприносе процесуирању музике. Говор је основа друштвене егзистенције. Музичко искуство јача капацитет вербалне способности.

Већи коефицијент интелигенције

Студија Е. Глен Шеленберг, на Универзитету Торонто у Мисисаги, објављена у издању "Психолошке науке" из 2004. године, открила је мали пораст коефицијента интелигенције код шестогодишњака, који су сваке недеље имали часове певања и клавира. Шеленберг је омогућила да десетак малишана, узраста од 6 година, похађа часове певања и клавира, и то у периоду од девет месеци. Друга група шестогодишњака је ишла на драмску секцију (како би се видело да ли генерално излагање деце уметности насупрот изложености само музици прави неку разлику), док трећа група деце није похађала никакве часове. Коефицијент интелигенције деце се затим проверавао пре њиховог поласка у школу, а онда поново пре другог разреда.
Деца која су похађала часове музичког током школске године на тестовима интелигенције имала су три бода више од осталих група. Деца са драмске секције нису остварила исти успех на тестовима, иако су значајно унапредила своје друштвене вештине и понашање у односу на децу која су похађала само часове музичког.

Мозак брже ради

Истраживања показују да мозак музичара, чак и деце, функционише другачије од оних људи који се не баве музиком. Др. Ерик Расмусен, директор одсека за рано музичко образовање на Џон Хопкинс Универзитету, где предаје специјализован музички програм за децу узраста од два месеца до девет година, истиче:
Одређена неуролошка истраживања показују да је код деце која имају директан контакт са музиком приметан већи раст мождане активности него код људи без музичког тренинга. Када сте музичар и свирате инструмент, морате више да користите мозак.
Заправо, студија коју предводи Елен Винер, професор психологије на Бостонском колеџу, и Готфрид Шлауг, професор неурологије на Бетх Исраел Деацонесс медицинском центру и Хардвардовој медицинској школи, открили су да су деца која су 15 месеци ишла на недељне часове музичког образовања и праксу унапредили способност препознавања звукова. Такође, дошло је до побољшања финих моторичких способности, док су снимци показали да је дошло до развоја синапси које су директно повезане са тим способностима (према извештају Дана фондације, приватне филантропске организације која подржава истраживања мозга).

Просторно - временска оријентација

Истраживање је открило и узрочно-последичну везу између музике и просторне интелигенције, што значи да разумевање музике може да помогне деци да визуализују разне елементе који иду једни уз друге, као што се дешава и када решавају задатак из математике.
Прут, који је помогао оснивање удружења "Перформинг Артс Медицине Ассоциатион", објашњава:
Имамо поуздане податке да музичко образовање унапређује просторно - временску оријентацију код деце.
Ове способности долазе до изражаја приликом решавања задатака у више корака, који се јављају у архитектури, инжењерству, математици, уметности, игрицама, а посебно у раду са компјутерима.

Бољи резултати на тестовима

Студија коју је 2007. године објавио Кристофер Џонсон, професор музичког образовања и музичке терапије на Универзитету у Канзасу, открила је да су ученици у основним школама са програмима напредног музичког образовања постизали око 22 одсто боље резултате из енглеског и 20 одсто боље резултате из математике на стандардизованим тестовима, у поређењу са школама са мање квалитетним музичким програмима (без обзира на друштвено-економске разлике међу школама или местима где се школе налазе). Џонсон ту пореди концентрацију коју захтева музички тренинг, са фокусом потребним за постизање добрих резултата на стандардизованим тестовима.
Осим резултата на тестовима, Џонсонова студија указује на позитивне ефекте које квалитетно музичко образовање може да има на успех детета. Лехрисен објашњава овај психолошки феномен у две реченице:
Школе које имају ригорозне програме и високо квалитетне наставнике музичког и ликовног, вероватно имају високо квалитетне наставнике и из других предмета. Окружење у ком има много људи. који раде креативне, паметне и занимљиве ствари са својим ученицима, може позитивно да утиче и на људе који то не чине и тако их подстакне да побољшају свој начин едукације.
Међутим, ту није крај. Заједно са бољим резултатима из задатака који се заснивају на концентрацији, музички тренинг може да помогне да се унапреде основне способности памћења. Прут напомиње:
Формално образовање у музици повезано је са осталим когнитивним способностима, као што је вербална способност присећања. Људи, који су имали формалан музички тренинг, се прилично добро сећају вербалних информација сачуваних у меморији.

Музикалност

Музика може да помогне вашем детету да боље учи и буде успешно у осталим задацима које обавља. Међутим, важно је да знате да нас музика не чини паметнијим особама. Како Прут објашњава, предност музичког образовања обухвата дисциплинованост, учење певања и свирања, контролу извођења, помаже вам да будете део нечега на шта можете да будете поносни, чак доноси и способност да напредујете са мање добрим наставником.
Важно је да се не претерује са приступом колико, и да ли, музика може да вас учини паметнијим. Музика доприноси да ваше дете буде заинтересовано и срећно, док је памет нешто што долази касније. Музика обогаћује дечију заинтересованост за ствари које доносе задовољство вама и драгим људима из вашег окружења.
Иако се неки родитељи надају да ће, тиме што дете упишу у музичку школу, помоћи малишану да постане бољи ђак, примарни разлози да пруже музичко образовање свом детету требало би да буду другачији: да му се помогне да буде музикалније, да цени све аспекте музике, као и да поштује процес учења свирања неког инструмента или певања, што је само по себи драгоцено искуство за њега.
На крају, Расмусен каже:
Огромне предности музике још увек не разумемо у потпуности, али то је индивидуална ствар. Музика је ту зарад музике. Захваљујући музичком образовању постајете музикални. То вам омогућава да боље разумете себе. Видици су шири када се бавите музиком. Ваше разумевање уметности и света, начина на који можете да размишљате и да се изразите, су тиме унапређени.
Извор: http://blog.novakdjokovicfoundation.org

# data[].attributes.attachment_link.title
Како музичко образовање утиче на развој детета

# data[].attributes.attachment_link.description
Музичко образовање доноси вишеструку корист деци, без обзира на то да ли је ваш малишан талентован за музику или не. Без обзира на то да ли је ваша ћерка нова Бијонсе или воли да певуши само за себе, сва деца имају корист од музичког образовања.

# data[].attributes.headline
Физички развој предшколске деце

# data[].attributes.subject
Физички развој предшколске деце

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fizički razvoj deteta predškolskog uzrasta je veoma intenzivan u pogledu rasta tela i telesne težine.

Na uzrastu od treće godine do polaska deteta u školu se nastavlja intenzivno sazrevanje organizma. Sa opštim rastom odvija se i funkcionalni razvoj tkiva, organa i moždane mase.

Vaspitanje i život sa decom predškolskog uzrasta sa sobom uvek nosi uzrasne karakteristike i zakonitosti razvoja koji treba da odrede razloge zbog kojih nešto radite sa njima, čemu ih učite i čemu to služi.

Zašto je svakom roditelju potrebno da zna kroz koje fizičke promene dete prolazi u toku ranog razvoja?

1. Važno vam je zato što ćete tako moći da prilagodite vaše postupanje sa detetom u skladu sa njegovim mogućnostima i njegovim potrebama.

2. Važno je da ste upućeni u opšte vreme kada se neka pojava javlja i tako pružali podršku procesu razvoja vašeg deteta.

3. Važno je da znate koje zahteve postavljate pred dete i dobro ih odmerite da oni ne budu ni prelaki, ni preteški.

4. Važno je zbog toga što poznavanje razvoja pomaže da u pravo vreme i preventivno pripremite dete za promene do kojih će doći u njegovom organizmu, interesovanjima ili ponašanju.

Neke karakteristike psihomotornog razvoja predškolskog deteta:

Može da baci loptu.

Sposobno je da trči, skače, hoda po prstima, penje se i ljulja.

Slika i škraba, može da nacrta glavu i lice, ređe i telo.

Može da seče makazama, nepravilno i kratke rezove.

Počinje da mesi glinu.

Uspešno vlada konstruktorskim materijalima sa kojima može da gradi.

Zakopčava se (krupnu dugmad ili rajfešlus), oblači i svlači bez večih problema.

Pere ruke.

Vešto vozi trocikl ili trotinet.

Može da šutne loptu u trku.

Dobro baca.

Može da skače na jednoj nozi, preskače nešto i pleše.

U stanju je da visi savijenih nogu.

Ume brzo da se penje ili silazi niz stepenice.

Penje se na drveće i merdevine.

Stvara složene strukture od građevinskog materijala.

Mnogo slika, crta i modeluje glinu.

Više o psihofizičkom razvoju predškolaca možete pročitati ovde:

Može samo da se obuče i svuče.

Trči, skače, penje se, pleše, skakuće.

Baca i hvata loptu.

Preduzimljivo je i energično.

Crta ljude, kuće, avione i vozila tako da ih je moguće prepoznati.

Gradi od konstruktorskog materijala.

Aktivno vlada svojim telesnim mogućnostima.

Dete je odlučno i preduzimljivo.

Baca i hvata još veštije nego ranije.

Može da se prevrće preko glave.

Penje se uz konopac, trči i skače.

Preskače vijaču.

Uživa u korišćenju krupnih sprava za penjanje, ljulja se na rukama i kači savijenim nogama.

Kreće se u ritmu muzike sa osećanjem za ritam.

Ne zaboravite, dinamika razvoja svakog deteta će biti određena i njegovom individualnošću i unikatnom ličnošću, stečenim iskustvom i potencijalima koje nosi u sebi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Fizički razvoj predškolca - Porodični centar

# data[].attributes.attachment_link.description
Fizički razvoj deteta predškolskog uzrasta je veoma intenzivan u pogledu rasta tela i telesne težine. Na uzrastu od treće godine do polaska deteta u školu

# data[].attributes.headline
Предлог за игру: оригами; приредила Слађана Здравковић, васпитач

# data[].attributes.subject
Предлог за игру: оригами; приредила Слађана Здравковић, васпитач

# data[].attributes.headline
Канал М извештава о ангажовању родитеља на уређењу дворишта наших вртића 

# data[].attributes.subject
Канал М извештава о ангажовању родитеља на уређењу дворишта наших вртића 

# data[].attributes.attachment_link.title
Uređenje dvorišta vrtića PU “Bambi” – akcije u Kolibriju i Plavom zecu