# data[].attributes.body
Alla ingrepp i närheten av thorax ger risker för pneumothorax. Det kan vara inläggande av central venkateter, respiratorbehandling och direktpunktion av lunga för diagnos.

Vid yttre trauma ska man vara uppmärksam på ventilpneumothorax vid trafikolyckor, slagsmål, speciellt när knivar är inblandade och vid skjutningar.

# data[].attributes.body
Det är när det kommer in luft mellan pleurabladet som klär lungvävnaden och pleurabladet som klär bröstkorgen.

# data[].attributes.body
1. Bröstsmärta som förvärras vid andning.

2. Plötslig, skarp smärta som kan minska över tiden.

3. Känsla av tyngd eller obehag vid andning.

# data[].attributes.body
En mindre lungkollaps läker ofta av sig själv.

Vid Pneumothorax behövs luften sugas ut ur lungsäcken. Det görs genom att man sätter in en liten slang i kroppen och kopplar den till en ventil som sitter utanför bröstkorgen.

Man kan åka hem med slangen och ventilen och komma tillbaka efter några dagar för att sedan göra en kontroll röntgen.

Vid en större lungkollaps behövs en mycket grövre slang som är kopplad till en särskild sugmaskin. Därav behöver man stanna kvar på sjukhuset.

# data[].attributes.body
Att vara lång och smal.

Rökning är överrepresenterat när det gäller pneumothorax och återfalls risken är stor.

På senare tid ser man även att cannabis-rökning ökar risken för att drabbas.

# data[].attributes.body
1. Ökad risk för återkommande lungkollapser efter en initial episod.

2. Ibland kan luften inte lämna lungsäcken, vilket kan leda till att den andra lungan också kollapsar.

3. Även om det är sällsynt kan en samtidig kollaps av båda lungorna vara livshotande, men med snabb behandling kan tillståndet förbättras.

# data[].attributes.body
efter en genomgången pneumothorax är det det risk för återfall.

kan undvikas vid rökstopp

undvika flygning intill två veckor efter avslutat behandling

# data[].attributes.body
Vid akut omhändertagande av trauma händelse.

# data[].attributes.attachment_link.title
H*VENT Vented Chest Seal (Short Video - Spanish Subtitled)

# data[].attributes.body
Lungröntgen ger diagnosen. Kan visa ev. samtidig revbensfraktur.

# data[].attributes.body
!.- Bröstskada: alla blåmärken eller penetrerande ´skador på bröstet kan orsaka lungkollaps

2.-Lungsjukdom: Skada lungvävnad är mer benägen att kollapsa.

3.- Trasiga luftblåsor: små luftblåsor kan uppträda på ytan av den övre delen av lungorna.

4.- Mekanisk ventilation: En allvarlig typ av pneumothorax kan förekomma hos personer som behöver mekanisk hjälp för att andas.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Referenser [1-8] gäller generellt för denna sida.

En patient kan behöva thoraxdränage på grund av spontan eller traumatisk skada i thorax samt efter genomgången kirurgi i thorax. Vårdhandbokens texter är inriktade på thoraxdränage i pleura (lungsäcken), det vill säga pleuradränage, då den vanligaste orsaken är att luft, blod eller vätska ska evakueras.

Pleuradränage ordineras och anläggs av läkare.

Anatomi

Lungorna är omgivna av varsin lungsäck, pleura. Pleura viscerale som är sammanväxt med lungan och pleura parietale som klär thoraxväggens insida. Mellan pleurabladen finns normalt en tunn vätskehinna som tillåter glidning mellan dessa. Så länge luft inte kommer in mellan pleurabladen ligger de tätt mot varandra och ett negativt tryck föreligger. Under dessa förhållanden sker vid inandning en utvidgning av brösthålan och det ökade undertrycket som uppstår gör att lungorna följer bröstkorgens rörelser.

Indikationer för pleuradränage

Uppstår det en skada på pleura viscerale eller pleura parietale och luft eller vätska samlas i pleura drar lungan ihop sig (elastisk kraft) och det negativa trycket i pleurarummet försvinner. Detta medför att lungan helt eller delvis faller ihop. Skadan kan uppstå spontant eller i samband med ett trauma. Syftet med pleuradränage är att kontinuerligt dränera bort luft och/eller vätska från pleurasäcken och med hjälp av ett negativt tryck hålla lungan expanderad.

Pneumothorax kallas det när luft läcker ut i pleura, i de flesta fall från en skadad lunga, i enstaka fall på grund av en skada i de större luftvägarna, och mycket sällan på grund av en skadad esophagus. Har patienten råkat ut för ett trauma så kan lungan perforeras av ett revbensfragment eller så kan luftläckaget ske via en ruptur i lungparenkymet. Diagnosen ställs genom klinisk undersökning och lungröntgen. Klassiska symtom är dämpade eller uteblivna andningsljud. I vissa fall syns skillnaden i andningsrörelserna i den drabbade thoraxhalvan.

Uppstår pneumothorax utan någon uppenbar orsak kallas det spontan pneumothorax. Långa unga män, personer med låg kroppsvikt samt personer som röker har högre risk att få spontan pneumothorax.

Vid pneumothorax används ett smalare dränage (12-20 Ch), som placeras framför lungan med spetsen högst upp i pleurakupolen för att evakuera luft.

Ett litet kompakt dränage med Heimlichventil som fästes på bröstkorgen, kan vara ett alternativ till traditionellt pleuradränage. Forskning visar att användandet av den här typen av dränage är ett säkert och effektivt sätt att behandla primär spontan pneumothorax samt att det kan minska kostnaderna inom vården. Den största fördelen med detta dränage är att patienten kan gå hem efter inläggningen och skötas polikliniskt [9-11].

Hemothorax uppstår när blod läcker ut i pleura, oftast blödning från en lungskada eller thoraxvägg (blödning från intercostalartär/er). Diagnosen ställs med hjälp av klinisk undersökning, lungröntgen eller ultraljudsundersökning.

Vid hemothorax används ett grövre dränage (>20 Ch, vanligast 24-28 Ch) som placeras ovanför diafragma med spetsen riktad bakåt och nedåt för att evakuera blod eller vätska.

Anna Nordström, specialistsjuksköterska i operationssjukvård, medicine masterexamen i omvårdnad, universitetsadjunkt, Institutionen för hälsovetenskaper, Lunds Universitet

Susanna Ågren, bitr professor, docent och intensivvårdssjuksköterska, ORH, HMV, Medicinska fakulteten och Thorax-kärlkliniken, universitetssjukhuset , Linköping Erik Herou, ST-läkare inom thoraxkirurgi, Skånes Universitetssjukhus (SUS), Lund

# data[].attributes.attachment_link.description
En patient kan behöva thoraxdränage på grund av spontan eller traumatisk skada i thorax samt efter genomgången kirurgi i thorax.