# data[].attributes.headline
Anji, Gabriel, Estrella, Melanie, Meryem

# data[].attributes.subject
Anji, Gabriel, Estrella, Melanie, Meryem

# data[].attributes.headline
Ana Vitoria, Sohana, Isamar, Aitana, Sofia

# data[].attributes.subject
Ana Vitoria, Sohana, Isamar, Aitana, Sofia

# data[].attributes.body
El cartisme és un moviment per la reforma política i social en el Regne Unit a mitjans dels segle 19.
El nom prové de People's Charter de 1838 on es van sol·licitar els objectius principals del moviment.

# data[].attributes.headline
Ideòlegs, líders més importants del corrent o representants. (Gabriel)

# data[].attributes.subject
Ideòlegs, líders més importants del corrent o representants. (Gabriel)

# data[].attributes.body
El luddisme va ser un moviment format per treballadors britànics entre 1779 i 1802, que es dedicaven a destruir maquinària de fàbrica en forma de protesta, el nom prové de Ned Ludd.
Ned Ludd va ser molt important perquè suposadament va ser un jove que va trencar dos màquines

# data[].attributes.headline
Principals idees i característiques (Estrella)

# data[].attributes.subject
Principals idees i característiques (Estrella)

# data[].attributes.body
La seva característica principal va ser la no acceptació i odi absolut i incondicional a totes les màquines que s'usaven en aquella època, per a la realització del treball en el sector industrial.
Els que feian per poder aplicar aquest moviment era, deixar una carta anonima a la fàbrica dient el que anaven a fer, llavors per grups es reunien, ja que veien que en altres fàbriques tot això funcionava.

# data[].attributes.body
· Va ser un moviment social que va sorgir entre els obrers anglesos l'any 1779 i va durar fins al 1831.

· Es tractava de la destrucció de les màquines i les fàbriques per part del treballadors.

· Rebutjaven i culpaven les màquines perquè amenaçaven la feina dels treballadors.

· Pensaven que la industrialització provocaria treballadors desocupats i condicions laborals precàries.

# data[].attributes.headline
Que reclamen i quin és el medi per aconseguir-ho

# data[].attributes.subject
Que reclamen i quin és el medi per aconseguir-ho

# data[].attributes.body
Meryem

Què reclama el ludisme?

Protestaven contra l'ús creixent de màquines, ja que si s'utilitzaven tant les maquines la gent es quedaria amb menys i menys feina.

El que demanaven era eliminar l'ús de les maquines i això ho volien aconseguir trencant, espatllant totes les maquines que es trobaven.

# data[].attributes.body
En l'any 1779, un jove amb el pseudònim de Ned Ludd per protegir-se de les represàlies, trenco 2 telers d'una fàbrica, donant a començar amb la rebel·lió

# data[].attributes.body
-L'anarquisme és un mètode sense autoritat ni poder, aquest va ser els principis de l'origen d'un moviment polític d'esquerra. Comença en Europa, a mitjans del s. XIX, els seus màxims referents teòrics són Bakunin i Proudhon.

L'anarquisme i és marxisme són les dues branques principals en les quals es va dividir històricament el socialisme. Els dos bàndols sabien realitzar una crítica al sistema capitalista i havien buscat d'alguna manera per substituir-lo.

Hi ha diferents classes d’anarquismes com per exemple:

-Anarquisme individualista

-Mutualisme

-Anarquisme comunista

-Anarcosindicalisme

-Anarquisme sense adjectius

-Anarquisme ecologista

-Feminisme anarquista

-Anarcocapitalisme

# data[].attributes.headline
Ideòlegs, líders més importants del corrent o representants

# data[].attributes.subject
Ideòlegs, líders més importants del corrent o representants

# data[].attributes.body
Cartistes moderats:
William lowett (1800-1877) obrer i sindicalista britànic:
- Va redactar juntament amb Hetherington i F.Place la carta del poble (1836)
- Va fundar i dirigir la Associació de treballadors londinenses (1836)
- Quan van triunfar els radicals de O'Connor es va retirar de la vida política i va fundar l'Associació nacional per la millora política i moral del poble

Robert Owens (1771-1856) socialista utòpic britànic:
- Amb la seva fortuna que va guanyar gràcies a la seva empresa tèxtil ho va invertir en millorar les condicions de vida als obrers.
- Creia en el progés i la felicitat
- Va criticar el règim capitalista
-  Al 1832 va crear un bossa de intercanvi de treball
-  Va acabar convençut que només la persuasió i l'educació podien millorar la societat.

Cartistes radicals:
Feargus O’Connor (1796-1855) Cartista Irlandés
-  Va amenaçar amb fer accions violentas el 29 setembre de 1839 si el Parlament no acceptava els sis punts de la Carta del poble
- Va ser detingut per la publicació de textos sediciosos
- Al 1845 va plantejar el seu Pla cartista de la propietat

# data[].attributes.body
Principals idees i característiques:

Lluitaven sota el lema de «Déu, Pàtria i Rei».

1. Encarnaven una oposició reaccionària al liberalisme.

2. Defensaven la monarquia tradicional, els drets de l'Església i els furs.

3. Els liberals exigien profundes reformes polítiques per mitjà d'un govern constitucional i parlamentari.

# data[].attributes.headline
Que reclamen i quin és el medi per aconseguir-ho

# data[].attributes.subject
Que reclamen i quin és el medi per aconseguir-ho

# data[].attributes.body
Què reclamen?

1. Sufragi universal a homes de més de 21 anys i sense antecedents penals.

2. Votació secreta.

3. Abolició dels requisits de propietat per ser diputat.

4. Remuneració dels diputats.

5. Igualtat dels districtes electorals i parlaments anuals.

6. Establiment de circumscripcions iguals, que asseguressin la mateixa representació al mateix nombre de votants.

Quin va ser el medi?

La carta del poble.

# data[].attributes.headline
Ideòlegs, líders més importants del corrent o representants

# data[].attributes.subject
Ideòlegs, líders més importants del corrent o representants

# data[].attributes.body
Uns dels líders més importants és Charles Fourier.,
Era uns dels que va defensar la igualtat social

# data[].attributes.body
Primera Oleada va ser desde el 28 de febrer del 1837 fins el gener del 1839. Aquesta va estar dividida en dos parts, la moderada feta per W. Lovett y Rober Owen, i la segona radical per Bronterre O'Brien i Feargus O'Connor

Segona Oleada va ser desde el 20 de juliol del 1840 fins l'any 1842.

Tercera Oleada desde el 1846 fins el 1852.

# data[].attributes.body
Aquest moviment estava influint per la il·lustració
Tenien una visió de la història i de l'home positiva.,
No tenien en compte el papel de la lluita de classes en la història
-El socialisme utòpic es caracteritzava per criticar el capitalisme, per buscar la creació d'una societat igualitària i per defensar un model de societat col·lectiva.

# data[].attributes.headline
 Ideòlegs, líders més importants del corrent representants.

# data[].attributes.subject
 Ideòlegs, líders més importants del corrent representants.

# data[].attributes.body
Karl Marx, Friedric Engels van ser els representants del marxisme. Els estudis de Marx van abastar l'economia política, la sociologia, la filosofia i la història. Els seus manuscrits es van convertir en la base de l'escola marxista. El 1864 va ser membre fundador de la Primera Internacional de Treballadors, associació que pretenia anar contra el sistema capitalista.

Els manuscrits de Marx era intel·ligible, potser mai no hauria estat llegit per cap editor si no fos per Johanna que passava a net la lletra intel·ligible tots els manuscrits del seu marit abans d'enviar-los als editors. Johanna Bertha Julie von Westphalen, es va enamorar del seu ideal comunista marxista i va ser la primera integrant de la Lliga Comunista que Marx va fundar el 1847.

# data[].attributes.body
El socialisme utòpic és una teoria política i econòmica que sosté la idea d'una societat sense classes socials ni propietat privada, en què la producció i la distribució de béns i serveis es realitzen de manera cooperativa i planificada.

-Corrent inicial de la teoria sociològica socialista i comunista enfocada a una societat igualitària i justa

# data[].attributes.body
Les nostres idees principals són: una antropologia filosòfica, una teoria de la història i un programa socioeconòmic.
Dues característiques que tenim els marxistes són:

-Tots els nostres pensaments estan en contra del capitalisme.

-El nostre corrent ideològic toma com antecedents les obres de Hegel i Feurebach.

# data[].attributes.body
cerca establir una societat igualitària on els recursos i béns siguin propietat col·lectiva i controlats per la comunitat en lloc de per individus o empreses privades.

# data[].attributes.body
Sistema filosòfic, polític i econòmic basat en les idees de Karl Marx (1818-1883) i Friedrich Engels (1820-1895), que rebutja el capitalisme i defensa la construcció d'una societat sense classes i sense estat.

# data[].attributes.body
Obras destacades del marxisme:

Se'n poden destacar dues obres com les més importants del pensament marxista, totes dues publicades per l'esforç de Marx i Engels.

- El Manifest Comunista: Publicat entre 1847 i 1848, pels dos pensadors i destaca els tres principis bàsics del socialisme (El socialisme és un conjunt de doctrines en oposició a l'individualisme) marxista, esmentats anteriorment.
- El Capital: És una investigació minuciosa sobre com funcionen les relacions econòmiques. Busca descobrir els conceptes universals darrere l'economia. Comprèn tres volums, però Marx va viure només per veure publicat el primer. Els altres dos volums van ser publicats per Engels.

# data[].attributes.headline
Ideòlegs, líders més importants del corrent o representants

# data[].attributes.subject
Ideòlegs, líders més importants del corrent o representants

# data[].attributes.body
MIKAIL BAKUNIN:
Era d'origen aristocràtic, va ser qui va separar el moviment anarquista del marxista durant la Primera Internacional (1872). Es negava a la possibilitat de crear un estat dirigit per treballadors. Reivindicava l'ateisme, l'abolició de les classes, la igualtat dels sexes, la propietat comuna de la terra i de les riqueses.

PIERRE JOSEPH PROUDHON:
Denunciava els abusos del poder econòmic i de la propietat privada. Considerava que l'individu era un ésser imperfecte, de manera que qualsevol reforma social requeria la reforma moral de l'individu. Creia que el govern, la banca i els diners havien de desaparèixer.

# data[].attributes.body
ESPANYA:
-L’anarquisme a l’Espanya franquista.
-Organitzacions actuals: la Confederació Nacional del Treball i la Confederació General del Treball.

ITÀLIA
-Bienni rosso,  1 d’abril del 1920.

ESTATS UNITS:
-Revolta de Haymarket el 4 de maig, 1886.

ARGENTINA:
-Setmana Tràgica,  9 de gener del 1919.

MANXÚRIA:
-La Província Lliure de Shinmin,  11 d’agost del 1929.

SUDÀFRICA:
-La Zabalaza Anarchist Communist Federation, el 2007.

AUSTRÀLIA:
-El Melbourne Anarchist Club, 1 de maig de 1886.

# data[].attributes.body
Total llibertat i autonomia: No ha d’existir cap control sobre les persones, l'ésser humà és capaç de prendre les seves decisions i fer-se càrrec de si mateix.

Eliminació de qualsevol organisme que serveixi per controlar: Abolició de partits polítics, sindicats o governs.

Les jerarquies han de desaparèixer: Opinen que no han d’haver-hi desigualtat entre les persones. Tothom és igual, per tant, és igual la seva posició.

No creuen en la propietat privada: Consideren que el que més té, és el que més a dalt està a l’escala social i això porta desigualtats.

Ha d’haver-hi educació: La societat ha de ser culta per entendre el món i portar a terme l’anarquisme.

Les classes socials no existeixen: És la desigualtat més grana que pot haver-hi.

Solidaritat: L’home ha de ser solidari perquè la societat es mantingui.

# data[].attributes.headline
Què reclamen i quin és el medi per aconseguir-ho

# data[].attributes.subject
Què reclamen i quin és el medi per aconseguir-ho

# data[].attributes.body
Reclamen:

Un model alternatiu a la societat capitalista que en basi en l’absència de l'autoritat i una societat sense classes

Individualisme i llibertat de les persones

Acció directa dels treballadors

Medi per aconseguir el que volen:

Manifestacions i vaga general insurreccional

Internacional Antiautoritària, que va durar poc

Carta d’Amiens (1906), una declaració aprovada per la Confederació General de Treball (França)

Confederació Nacional de Treball (Espanya)

# data[].attributes.body
-El socialisme utòpic va ser un moviment polític i social que va sorgir a Europa al segle XIX, liderat per pensadors com Charles Fourier, Robert Owen i Saint-Simon.

-El socialisme utòpic va ser criticat per alguns per la seva manera de realisme, ja que proposaven un canvi radical en l'estructura social i econòmica de la societat sense tenir en compte les complexitats i dificultats pràctiques.

# data[].attributes.headline
Que reclama i quin és el medi per aconseguir-ho

# data[].attributes.subject
Que reclama i quin és el medi per aconseguir-ho