# data[].attributes.headline
Els porcs resolen els seus conflictes, tot el que podem aprendre d'ells.

# data[].attributes.subject
Els porcs resolen els seus conflictes, tot el que podem aprendre d'ells.

# data[].attributes.body
Un estudi fet a Itàlia va donar a conèixer la manera en la qualels porcs es comuniquen entre ells en cas de conflicte i com el resolen. La investigació indica que en el cas de baralla hi intervé un mediador per tal de reduir el nombre d’atacs de l’agressori l’ansietat de la víctima; seguint un patró bastant humà. Quan els porcs es barallen utilitzen cops, empentes i mossegades, i en el moment en el qual es reconcilien es veuen gestos com, contacte entre els musells, recolzar-se l’un a l’altre i gestos afectuosos.

# data[].attributes.headline
Sabies que han descobert una manera de canviar l'ADN d’un organisme?

# data[].attributes.subject
Sabies que han descobert una manera de canviar l'ADN d’un organisme?

# data[].attributes.body
Han descobert cinc coses que poden fer que són aïllament de l'ADN, clonació de gens, disseny de gens, transformació i millora de plantes. Poden canviar les plantes i les fruites per fer-lesmés grans, i que creixin molt més ràpid i això pot ajudar molt els problemes alimentaris i la pobresa. Pel futur, qui sap si utilitzaran això per modificar la persona. Per exemple, la seva mida, els colors dels ulls i dels cabells. Hi ha una pel·lícula que es diu Gattaca que explica molt bé que dificultat podem tenir.

# data[].attributes.headline
Sabies que el son és un complement de l’aprenentatge?

# data[].attributes.subject
Sabies que el son és un complement de l’aprenentatge?

# data[].attributes.body
Els psicòlegs de la Universitat de York, demostren que el son mentre dormim pot ajudar a l’aprenentatge, més específicament al vocabulari. Van fer un experiment: van dir diferents paraules a diferent gent a la nit, van quedar-se al laboratori durant la nit perquè els científics miressin l’activitat del cervell. En despertar-se, els voluntaris, recordaven les paraules dites a la nit anterior, van veure que si el son és profund, l’activitat del cervell funcionarà i recordarà millor. També van trobar un tipus d’activitat cerebral que amb descàrregues breus, ajuda encara més a recordar les paraules.

# data[].attributes.attachment_link.description
Psicólogos de la Universidad de York (Inglaterra), demuestran este mes en la revista Journal of Neuroscience, que el sueño, mientras dormimos, puede ayudar al aprendizaje, en especial a fijar el voc...

# data[].attributes.headline
Sabies que amb el pas del temps, els ulls canvien de color?

# data[].attributes.subject
Sabies que amb el pas del temps, els ulls canvien de color?

# data[].attributes.body
Sabíeu que amb el pas del temps, els ulls poden canviar de color?

El color dels ulls pot canviar al llarg dels anys. En el moment del naixement, els ulls dels nadons solen veure's diferents de com lluiran anys més tard. Normalment, són de tons grisencs, que al cap dels anys es difuminen i es tornen en un altre color més estable que caracteritzarà a la persona durant tota la seva vida.

De tota manera, la seva tonalitat pot variar per culpa de diversos problemes, fins i tot en l’edat adulta

# data[].attributes.headline
Sabies que deixar de fumar abans dels 35 iguala el risc de mort amb els no fumadors?

# data[].attributes.subject
Sabies que deixar de fumar abans dels 35 iguala el risc de mort amb els no fumadors?

# data[].attributes.body
Mientras aprendemos, los humanos cometemos muchos errores. Durante un tiempo, como en casi todos los inicios, esos errores son más fáciles de reparar y con la salud sucede lo mismo. Los malos hábitos, al menos en el principio de la vida, pueden revertirse, reduciendo los daños a largo plazo hasta dejarlos en los propios de una persona envejecida tras una existencia saludable.

# data[].attributes.body
Mitjançant un comptador Geiger, una eina que s’utilitza per mesurar la radioactivitat, s’ha pogut comprovar que els plàtans contenen radioactivitat. Aquestes fruites aparentment inofensives contenen radioactivitat, encara que la dosi que contenen és mínima i no té cap mena d’afectació a la salut. Tot i això, s'utilitza la “dosis equivalent al plàtan” com a unitat de mesura de la radioactivitat per així poder fer entendre millor a la població la quantitat de radioactivitat de la qual parlen els científics sense fer servir terminologies complicades.

# data[].attributes.headline
Sabies que l'origen del gintònic està relacionat amb la malària?

# data[].attributes.subject
Sabies que l'origen del gintònic està relacionat amb la malària?

# data[].attributes.body
Tot això va començar quan uns científics van trobar que la quinina era una cura per la malària i seguidament van crear pastilles d’aquesta substància.
El sabor era tan amarg que dificultava la ingesta. Llavors uns soldats britànics van començar a dissoldre aquestes pastilles en aigua amb sucre, suc de llima i un raig de ginebra per poder beure'l millor.
Aquesta beguda curativa va tenir una gran importància. Aleshores, les empreses no van trigar a començar a distribuir per tot el món la barreja d'aigua carbonatada amb l'extracte de quinina, passant a ser coneguda com a tònica.
D'aquesta manera va ser creat el famós gintònic en barrejar la tònica amb ginebra per fer més amena la ingesta del tractament per a la malària.

# data[].attributes.body
En l'actualitat, per respondre a aquesta curiositat hem de remuntar-nos molts anys enrere La majoria de cangurs estan a Oceania, però també hi ha subespècies que viuen a Amèrica. Van sorgir al període Cretaci, que va tenir lloc entre fa i 145 i 65 milions d'anys. Ho van fer una mica després que els mamífers placentaris, dels quals se'n tenen pistes des del Juràssic, que es va desenvolupar entre fa 201 i 145 milions d'anys.

# data[].attributes.headline
Sabies que Europa està en sequera extrema?

# data[].attributes.subject
Sabies que Europa està en sequera extrema?

# data[].attributes.body
Segons unes dades captades en el centre comú d’informació de la Unió Europea, el 47% Europa està en una situació preocupant per sequedat i el 17% en alerta, és la pitjor sequedat detectada en els últims cinc-cents anys cosa que està preocupant a la gent. El risc d'incendis forestals és d'alt a extrem a la major part de Portugal, on l'energia hidroelèctrica emmagatzemada als embassaments és menys de la meitat de la mitjana dels cinc anys anteriors i al voltant del 25 % dels embassaments podrien no satisfer les necessitats de reg. La meva conclusió és que actualment ens estem quedant sense aigua i s’haurien de trobar alternatives aquest problema.

# data[].attributes.headline
Els científics descobreixen quant dura un dia a Venus.

# data[].attributes.subject
Els científics descobreixen quant dura un dia a Venus.

# data[].attributes.body
Científics desvelen quan és un dia en venus en comparació a la terra, l’article diu que com Venus és lluny no poden fer-ne estudiar-lo més sense evolucionar la tecnologia d’avui en dia. Segons la universitat de Califòrnia, aquest estudi les ha portat uns 15 anys d'estar mirant amb un telescopi l’espai. Arriben a aquesta conclusió, un dia terrestre en venus són  243,0226 dies terrestres aproximadament dos tercis de l'any, ja que aquest planeta ha de fer una volta de 2,6392 graus al sol en comparació a la terra que només a de fer 23 graus.

# data[].attributes.headline
Sabies que s'han trobat les restes del meteorit Barcelona, la bola de foc que el 1704 va caure a Terrassa?

# data[].attributes.subject
Sabies que s'han trobat les restes del meteorit Barcelona, la bola de foc que el 1704 va caure a Terrassa?

# data[].attributes.body
El 25 de desembre de l’any 1704, una gran bola de foc va caure del cel, es va veure des de Marsella fins a Barcelona. Segons diversos testimonis, va anar a parar a Terrassa, on van ploure com una espècie de pedres negres. D’aquest anomenat “meteorit Barcelona” s’han trobat petites parts de la pluja de pedres negres. Aquest descobriment situa a aquestes restes com a la tercera troballa de meteorit més antiga d’Europa. En aquella època es va utilitzar de forma propagandística, ja que s’estava duent a terme la guerra de Successió, cada bàndol ho va utilitzar a favor seu.

# data[].attributes.headline
Sabies que d'aquí a uns anys les persones amb paraplègia podran tornar a caminar?

# data[].attributes.subject
Sabies que d'aquí a uns anys les persones amb paraplègia podran tornar a caminar?

# data[].attributes.body
Fa pocs dies, un equip de científics de Suïssa ha publicat el seu últim estudi, en el que expliquen com han aconseguit grans avenços en el seu sistema d’estimulació elèctrica epidural (EEE). Una invenció que consisteix en emetre descàrregues elèctriques en una zona concreta de la medul·la, que activen les neurones d’aquesta zona i permet que els pacients poguin tornar a caminar amb l’ajuda d’algú altre o de caminadors. Aquest innovatiu estudi, publicat a la revista Nature, ha mostrat un gran progrés, ja que van començar el 2016, podent fer proves únicament amb micos.

# data[].attributes.headline
Sabies que les rates també es mouen al ritme de la música, com els humans?

# data[].attributes.subject
Sabies que les rates també es mouen al ritme de la música, com els humans?

# data[].attributes.body
Com ja se sap, el humans es mouen amb el ritme de la música. Segons uns estudis recents, la mateixa cosa passa amb les rates. Van passar per unes proves, observant els moviments d’unes rates al escoltar unes cançons molt conegudes, com per exemple “Beat It” de Michael Jackson o “Another One Bites the Dust” de Queen. Van enganxar petits acceleròmetres per veure els moviments de les rates al escoltar les cançons. Com ells pensaven, les seves teories eren certes, les rates sí que es mouen amb el ritme de la música.

# data[].attributes.headline
Sabies que les pestanyes duren 150 dies al nostre cos?

# data[].attributes.subject
Sabies que les pestanyes duren 150 dies al nostre cos?

# data[].attributes.body
Gràcies a un estudi se sap que les pestanyes duren uns 150 dies al cos humà.

Això és un procés de renovació completament natural i constant al nostre cos. Cada una de les pestanyes del nostre ull té la seva pròpia vida útil. La vida útil dels pèls de les nostres pestanyes és de tres a sis mesos. Poden caure d’entre 4 a 6 pestanyes per a dia. Curiosament, en el seu desenvolupament les pestanyes passen per tres etapes: anàgena, el creixement actiu; catàgena, l’etapa de transició i telogen, la fase de repòs que acaba amb la caiguda de les pestanyes.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
La forma más sencilla de conseguir siempre una mirada radiante y expresiva, incluso sin maquillaje, son las extensiones de pestañas. Muchas mujeres piensan en este tratamiento de belleza y probablemente se pregunten cuánto duran las extensiones de pestañas. Respondemos todas las preguntas y ayudamos con consejos sobre cómo hacer que las extensiones duren el mayor tiempo posible.

¿Por qué se caen las pestañas todos los días?

Se sabe que las pestañas se caen todos los días. Este es un proceso de renovación completamente natural y constante en nuestro cuerpo. Cada pestaña en los párpados tiene su propia vida útil. La vida útil de los cilios humanos es de tres a seis meses. Esto significa que la pestaña puede caerse entre 90 y 180 días después de que comience a crecer. Alrededor de 4 a 6 pestañas se caen por día, lo que significa que una persona puede perder alrededor de 60 a 150 pestañas en 3 a 5 semanas. Los nuevos crecerán al mismo tiempo, pero seguirán siendo pequeños y delgados. Es importante darse cuenta de que el período de tiempo puede variar significativamente de persona a persona. Por ejemplo, los cilios de una mujer se pueden renovar en tres meses y los de otra en casi seis meses. Y, por supuesto, eso tiene un efecto directo sobre cuánto tiempo se pueden usar las extensiones de pestañas.

En su desarrollo, la pestaña pasa por tres etapas:

Anágena: representa la etapa de crecimiento activo

Catágena - etapa de transición

Telogen - la fase de reposo que termina con la caída de las pestañas

Los procesos de caída de pestañas no dependen de las extensiones.

¿Qué sucede si se caen demasiadas pestañas?

Puede haber muchas razones:

Si se caen demasiadas pestañas, esto puede indicar ciertos trastornos en el cuerpo: insuficiencia hormonal, estrés excesivo, falta de elementos útiles en la dieta y diversas enfermedades. Si enfrenta el problema de la caída excesiva de pestañas, le recomendamos que consulte a un médico.

La técnica incorrecta y los errores graves del estilista de pestañas pueden provocar que las pestañas comiencen a caerse muy rápidamente. Esto puede suceder cuando se aplican extensiones demasiado largas y/o gruesas a pestañas naturales delgadas y débiles. En tales situaciones, las pestañas naturales pueden romperse bajo el peso del cabello artificial. Recomendamos utilizar extensiones finas y sin peso, que en la mayoría de los casos se pueden pegar sin riesgo.

¿Qué factores determinan cuánto tiempo se pueden usar las extensiones de pestañas?

1. El primer factor es la calidad de las extensiones de pestañas. El estilista de pestañas debe usar extensiones de alta calidad que coincidan con las pestañas naturales del cliente.

2. El segundo factor se refiere a las herramientas de pestañas de un estilista de pestañas. Si los materiales utilizados son de mala calidad, esto afectará el tiempo de uso. Vale la pena señalar que los buenos estilistas nunca trabajan con malos materiales. Porque saben que pueden dañar la salud ocular. El pegamento de pestañas es muy importante. Uno barato no sujetará las extensiones correctamente y se caerán mucho antes de lo que deberían.

3. La intolerancia al material artificial del que están hechas las pestañas es muy rara. A veces el cuerpo no los acepta. En este caso, recomendamos quitar las pestañas.

4. El factor cuidado. Se debe prestar especial atención a este punto. El cuidado inadecuado a menudo conduce a la pérdida prematura de pestañas.

Factores que aumentan el tiempo de uso de las extensiones de pestañas

Para prolongar la durabilidad de las extensiones de pestañas, recomendamos:

Evite daños mecánicos en las pestañas. Esto significa no frotarse los ojos, tocarse mínimamente los ojos con las manos. Después de limpiar las pestañas con un Lash Shampoo, los ojos deben secarse suavemente con una toalla.

Los suplementos hormonales pueden acortar la vida útil de las extensiones de pestañas. Las extensiones de pestañas pueden caerse más rápidamente debido al uso de medicamentos que contienen hormonas.

Los desmaquillantes y otros cosméticos deben estar libres de aceites y grasas en su composición. La grasa disuelve el pegamento de pestañas. Lo mismo se aplica a los cosméticos decorativos. La sombra de ojos o el maquillaje no deben ser a base de aceite. Estas son dos reglas de oro que deben seguirse. De lo contrario, el tiempo de uso de las extensiones de pestañas se verá afectado negativamente.

Tipos de piel grasa. Ya hemos hablado sobre el efecto de la grasa en el pegamento para pestañas. El sebo tiene el mismoe Efecto.

Debido a la alta temperatura en una sauna, las extensiones se quitan más rápido.

El hábito de dormir con la cara sobre la almohada puede hacer que las pestañas se caigan más rápido.

¿Cuánto tiempo deben durar las extensiones de pestañas?

Volvamos a la pregunta principal de nuestro artículo. En promedio, recomendamos una cita de recarga después de 4 semanas. Y tal vez alguien tiene que venir después de 5 o 6 semanas. Esto depende de muchos factores que ya hemos comentado. Recomendamos nuestro el mejor pegamento para pestañas con su fórmula especial, porque las extensiones de pestañas pueden durar hasta 6 semanas.

# data[].attributes.attachment_link.title
¿Cuánto duran las extensiones de pestañas?

# data[].attributes.attachment_link.description
La forma más fácil de obtener siempre una mirada brillante y expresiva, incluso sin maquillaje, es usar extensiones de pestañas. Muchas mujeres están pensando en este tratamiento de belleza y probablemente se pregunten cuánto duran las extensiones de pestañas. Responderemos todas las preguntas.

# data[].attributes.headline
Sabies que les rates segueixen el ritme de la música? 

# data[].attributes.subject
Sabies que les rates segueixen el ritme de la música? 

# data[].attributes.body
Un estudi d'investigadors de Japó que publica Science Advances demostra, per primer cop, la sincronització innata del ritme dels animals.

Les rates mostren una percepció i sincronització amb la música similar a la dels éssers humans quan el ritme musical arriba entre els cent vint i cent quaranta cops per minut (BPM), que és el que sovint s'utilitza en la composició musical.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Redacción Ciencia, 11 nov (EFE).- Moverse con precisión al ritmo de la música se creía que era una habilidad innata exclusiva de los humanos, sin embargo, un nuevo estudio señala que también las ratas mueven la cabeza siguiendo el ritmo.

Un estudio de investigadores japoneses que publica Science Advances demuestra, por primera vez, la sincronización innata del ritmo en los animales.

Las ratas muestran una percepción y sincronización con la música similar a la de los humanos cuando el ritmo musical alcanza los 120-140 golpes por minuto (BPM), que es el que se utiliza con frecuencia en la composición musical.

Los resultados sugieren que la sincronización del ritmo puede ser inherente a la dinámica neuronal que se conserva en todas las especies, en lugar de ser específica de una determinada, un descubrimiento que no solo ofrece una mayor comprensión de la mente animal, sino también de los orígenes de nuestra propia música y danza.

Los animales también reaccionan al oír ruidos, pueden emitir sonidos rítmicos o ser entrenados para responder a la música, pero no es lo mismo que los complejos procesos neuronales y motores que trabajan juntos para permitirnos reconocer naturalmente el ritmo de una canción, responder a él o incluso predecirlo. Es lo que se conoce como sincronización del ritmo.

Estudios recientes han demostrado que algunos animales parecen compartir nuestro impulso de moverse al ritmo de la música y un nueva investigación de la Universidad de Tokio muestra que las ratas son uno de ellos.

"Las ratas mostraron una sincronización innata -sin ningún tipo de entrenamiento o exposición previa a la música- de los ritmos, más claramente dentro de los 120-140 bpm, a los que los humanos también muestran la más clara sincronización", explicó uno de los firmantes Hirokazu Takahashi.

La investigación, en la que participaron veinte personas y diez ratas, sugiere que el tempo óptimo para la sincronización del ritmo depende de la constante de tiempo en el cerebro, lo que demuestra, agregó, que el cerebro animal puede ser útil para dilucidar los mecanismos perceptivos de la música.

En el experimento, los roedores llevaban acelerómetros inalámbricos en miniatura, que podían medir los más mínimos movimientos de la cabeza. Los participantes humanos también los tenían en los auriculares.

Todos ellos escucharon fragmentos de un minuto de la Sonata para dos pianos en re mayor, K. 448, de Mozart, a cuatro tempos diferentes: 75%, 100%, 200% y 400% de la velocidad original.

El tempo original es de 132 BPM y los resultados mostraron que la sincronización de los ritmos de las ratas era más clara dentro del rango de 120-140 bpm.

Tanto las ratas como los humanos sacudían la cabeza al compás de un ritmo similar, y el nivel disminuía cuanto más se aceleraba la música.

"Hasta donde sabemos -indicó Takahashi- este es el primer informe sobre la sincronización innata del ritmo en animales que no se logró mediante el entrenamiento o la exposición musical"

Además de ser una visión fascinante de la mente de los animales y del desarrollo de nuestra propia sincronización de ritmos, los investigadores también lo ven como una visión de la creación de la propia música.

Takahashi señaló que ahora le gustaría investigar cómo se relacionan otras propiedades musicales, como la melodía y la armonía, con la dinámica del cerebro, y cómo, por qué y qué mecanismos en este crean campos culturales humanos como las bellas artes, la música, la ciencia, la tecnología y la religión.

El investigador consideró que esta cuestión es la clave para entender cómo funciona el cerebro y desarrollar la inteligencia artificial de próxima generación. EFE

cr/icn

� EFE 2022. Est� expresamente prohibida la redistribuci�n y la redifusi�n de todo o parte de los contenidos de los servicios de Efe, sin previo y expreso consentimiento de la Agencia EFE S.A.

# data[].attributes.attachment_link.title
Las ratas captan el ritmo de la música y mueven la cabeza con él

# data[].attributes.attachment_link.description
Redacción Ciencia, 11 nov (EFE).- Moverse con precisión al ritmo de la música se creía que era una habilidad innata exclusiva de los humanos, sin embargo, un nuevo estudio señala que también las ratas mueven la cabeza siguiendo el ritmo.

# data[].attributes.headline
Sabies que els Tardígrads són Animals amb superpoders

# data[].attributes.subject
Sabies que els Tardígrads són Animals amb superpoders

# data[].attributes.body
Els ossos més petits del món tenen capacitats dignes de superherois. Són ossos d’aigua anomenats “Tardígrads”.  Són animals invertebrats pràcticament indestructibles: sobreviuen dècades sense aigua ni aliment, a temperatures extremes i fins i tot han sobreviscut a l’espai exterior. Els tardígrads o ossos d’aigua, són un grup d’invertebrats de 0,05-1,5 mm que viuen en llocs humits. Són especialment abundants en les capes d’humitat que recobreix molses i falgueres, encara que no falten espècies oceàniques i d’aigua dolça, per la qual cosa podem considerar que viuen arreu del món. Fins i tot a metres de tu. En un gram de molsa s’han arribat a trobar fins a 22.000 exemplars. S’han trobat a l’Antàrtida a sota de capes de 5 metres de gel, en deserts càlids, en fonts termals, en muntanyes de 6.000 metres d’altura i a profunditats oceàniques. Es tracta doncs d’animals que viuen en condicions extremes. Es calcula que existeixen més de 1.000 espècies.

# data[].attributes.body
Sabies que normalment la gent entre els quaranta i cinquanta anys comença a perdre la vista? En aquella edat comencem a patir una anomalia ocular, la vista la tenim més cansada del normal. Llavors se’ns fa més difícil llegir un text de més a prop, però de més lluny no afecta, per millorar la vista haurem de posar-nos ulleres i així se’ns farà més fàcil llegir un text de prop. Popularment es coneix com: “vista cansada”

# data[].attributes.headline
Sabies com sobreviuen els peixos a l’Antàrtida?

# data[].attributes.subject
Sabies com sobreviuen els peixos a l’Antàrtida?

# data[].attributes.body
L’oceà de l’Antàrtida és el més fred del món, amb unes temperatures mínimes de -1,9 °C. La raó per la qual no es congela és degut a la gran quantitat de sal que conté aquesta aigua. Però, com sobreviuen els peixos que hi viuen al seu interior? Un peix comú no pot suportar aquestes situacions tan extremes, ja que els seus líquids es començarien a congelar i matarien al peix en pocs minuts. D’altra banda, existeixen els anomenats “peixos de gel”, que tenen la gran característica de tenir un tipus de proteïnes anticongelants (glicoproteïnes) que són capaços d'evitar que líquids com la sang es congelin i d’aquesta manera poden sobreviure en aigües molt fredes.

# data[].attributes.attachment_link.description
El secreto de los peces de hielo de la Ántartida. Cómo estos peces de apariencia frágil sobreviven en el océano más frió del planeta. La evolución helada

# data[].attributes.headline
Sabies que el color de les medicines afecta la percepció dels pacients?

# data[].attributes.subject
Sabies que el color de les medicines afecta la percepció dels pacients?

# data[].attributes.body
L’estudi realitzat per R.K. Sirvastava a l’Índia revela que l’efecte causat en els pacients, depèn del color del medicament. Tenim preferència per pastilles de color vermell o rosa, pel fet que causen la impressió de ser més dolces; les grogues es relacionen amb els gustos salats, i les blanques i les blaves, amb els amargs.

Per aquest motiu, s’ha de tenir molta cura en la fabricació de les pastilles, tant en els seus efectes, com en la seva forma i color. S’ha demostrat que si la pastilla causa la impressió errònia pels gustos o prejudicis del pacient, pot afectar l’efectivitat del medicament.

# data[].attributes.headline
Sabies d'on ve el mite de que la pastanaga és bona per la vista?

# data[].attributes.subject
Sabies d'on ve el mite de que la pastanaga és bona per la vista?

# data[].attributes.body
Gràcies a un estudi, s’ha pogut demostrar que la pastanaga no influeix pràcticament res en la nostra vista.

El mite porta estant present des de la Segona Guerra Mundial, quan els britànics deien que els seus combatents tenien bona vista a causa de la quantitat de pastanagues que menjaven. Avui dia, s’ha descobert que no és totalment cert. Les pastanagues inclouen una vitamina anomenada betacarotè (que és essencial per la vista). L’organisme converteix el betacarotè en vitamina A, i és veritat que la deficiència extrema d’aquesta pot causar ceguera, però no se’n necessita una gran quantitat.

De fet, ingerir molta vitamina A pot ser tòxic.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Alfred López

Durante muchos años se ha tenido la certeza que comer muchas zanahorias era bueno para la vista. En muchas dietas incluían este vegetal con la convicción de que aquel que las consumiese a diario evitaría llevar gafas de mayor.

El mito de que las zanahorias son buenas para la vista se remonta a la Segunda Guerra Mundial, cuando las Fuerzas Aéreas Reales británicas ( RAF) intentaban ocultar el hecho de haber desarrollado un sofisticado sistema de radar aéreo para derribar a los bombarderos alemanes. Se jactaban de que la gran agudeza visual de sus pilotos de combate por la noche se debía a la enorme cantidad de zanahorias que comían.

Es cierto que las zanahorias contiene mucho beta-caroteno, el cual es esencial para la vista. El organismo convierte el beta-caroteno en vitamina A y una deficiencia de vitamina A extrema puede causar ceguera. No obstante, solo se necesita una pequeña cantidad de beta-caroteno para tener buena vista.

Si no tenemos ninguna deficiencia de vitamina A, no vamos a ver mejor por más zanahorias que comamos.

De hecho, ingerir un exceso de vitamina A puede ser tóxico para el organismo y causar entre otros síntomas, un tono de piel anaranjado-amarillento, alopecia, pérdida de peso, cansancio y dolor de cabeza.

Lee y descubre más historias como esta en el apartado 'Destripando Mitos, Leyendas Urbanas y Supersticiones' de este blog

Fuentes de consulta: Snopes /¿Por qué los hombres tienen pezones? de Mark Leyner y Billy Goldberg
Fuente de la imagen: inourkitchen

# data[].attributes.attachment_link.title
¿De dónde surge el mito que dice que las zanahorias son buenas para la vista?

# data[].attributes.attachment_link.description
Durante muchos años se ha tenido la certeza que comer muchas zanahorias era bueno para la vista. En muchas dietas incluían este vegetal con la convicción de que aquel que las consumiese a diario evitaría llevar gafas de mayor. El mito de que las zanahorias son buenas para la vista se remonta a la Segunda ...

# data[].attributes.headline
Sabies que la música té un efecte semblant en el cervell de les rates i en el dels humans? 

# data[].attributes.subject
Sabies que la música té un efecte semblant en el cervell de les rates i en el dels humans? 

# data[].attributes.body
Un grup d’investigadors ha observat com les rates tenen la capacitat d'interioritzar les notes. Els rosegadors sincronitzen les seves neurones a un ritme d’entre 120-140 pulsacions per minut, cosa que es dona en les persones quan escolten música. Gràcies a aquest estudi han descobert que els humans no som els únics capacitats de detectar estímuls sonors com la música. Tot i això, encara que les rates tinguin la capacitat d’interioritzar les notes no tenen la capacitat de crear melodies.

# data[].attributes.headline
Sabies que el 5G canviarà la nostra manera de viure?

# data[].attributes.subject
Sabies que el 5G canviarà la nostra manera de viure?

# data[].attributes.body
El 5G, una nova tecnologia que ha sortit al mercat, ens permetrà navegar per la xarxa deu cops més ràpid que les millors ofertes de fibra òptica del mercat. Això permetrà que molts dispositius es puguin connectar alhora, per exemple, els vehicles i el mobiliari urbà (semàfors, parades d’autobús, etc.), dispositius domèstics com la nevera i l’aspiradora, i molts altres, es podran connectar i transmetre informació en temps real per a facilitar el dia a dia. Això no obstant, aquesta necessitat de fer més fàcils les coses, és bastant polèmica, no a tothom li sembla bé, ja que s’ha demostrat que pot ser lleugerament perjudicial per a la salut a llarg termini, però cap dels estudis científics que s’han fet fins al moment demostra que sigui més perillós que la tecnologia que tenim actualment. Els experts en tecnologia i salut han determinat que els beneficis que ens oferirà aquesta tecnologia, fins i tot en el món de la medicina, són més que els inconvenients.

# data[].attributes.headline
Sabies que quan neva es tira sal a les carreteres?

# data[].attributes.subject
Sabies que quan neva es tira sal a les carreteres?

# data[].attributes.body
Al llarg de la meva vida he vist com es tirava sal a la neu, però mai m’he pensat “per què?”. Doncs bé, en tirar la sal a la neu es crea una dissolució d'aigua-neu i sal. L'aigua pura té un punt de congelació de 0 °C, però si està en dissolució aquesta temperatura de congelació és inferior. Per això si està nevant o ha nevat i tirem sal a les carreteres, la neu no aconseguirà congelar aquesta nova dissolució per la temperatura i els cotxes podran passar per la carretera.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ara que és temps de neu potser un dia d'aquests, si neva molt, ens preguntarem per què quan neva es tira sal a les carreteres.

I ja que hi som, si fent "caldo" per Nadal algú ens recomana el moment idoni per tirar la sal... com sabrem si discutir-li o no? És a dir, quan volem fer bullir alguna cosa, és millor posar la sal abans o després de bullir?

Per què quan neva es tira sal a les carreteres?

Jo sempre m'havia fet aquesta pregunta: "Per què quan neva es tira sal a les carreteres?". A mi no m'agradava que ho fessin. Si la neu es fonia, la mestra, que vivia al poble del costat, no tenia dificultats en passar per la carretera i ja no podíem jugar amb la neu.

Què passa realment? Tiren sal màgica?

De fet el truc està en que l'aigua, o en aquest cas el gel o la neu, junt amb la sal formen una dissolució d'aigua-neu i sal.
L'aigua pura té un punt de congelació de 0ºC, però si està en dissolució aquesta temperatura de congelació és inferior (és a dir, temperatures sota zero!). L'aigua es congela llavors a menor temperatura.
Amb 220g de sal podem fer que 1litre d'aigua es congeli a -21ºC. Això sí... potser no és gaire rentable. De totes maneres tampoc ens cal assolir temperatures tan baixes. No hi fa tan fred per aquí!
Per això, si està nevant o ha nevat i la temperatura ambient es troba entorn els 0ºC, si tirem sal a les carreteres en prou concentració, com que li caldrà estar a bastants graus sota zero per congelar-se no aconseguirà congelar aquesta nova dissolució i els cotxes podran passar per la carretera. Bé... si fa massa massa fred potser llavors ja serà una altra història....
I ara, això té alguna cosa a veure amb allò de tirar la sal abans o després que l'aigua bulli quan cuinem?
Doncs sí, pel mateix motiu, però de forma inversa, l'aigua pura bull, en condicions de pressió normal, . Ara bé, si aquesta aigua es troba en dissolució bull a major temperatura.

Hi ha qui diu que és millor tirar la sal al final, i hi ha qui diu que és millor abans. Tothom té raó, això sí, en funció del que prefereixin:

Si el que volem és que els aliments es cuinin més ràpid serà millor posar la sal abans. El motiu és que si l'aigua amb sal, com ja hem dit, bull a major temperatura, voldrà dir que quan vegem bullir l'"aigua", en realitat no estarà a 100ºC sinó a més, i per tant els aliments es couran més ràpid. ("L'aigua" estarà més calenta! Si fóssim nosaltres els que estiguéssim dins l'olla ens cremaríem més ràpidament!). Tot això s'explica pels fenòmens de la pressió de vapor de l'aigua pura i en dissolució.

Si, a més a més, volem que els aliments conservin el seu gust, també serà millor posar la sal abans, perquè la sal, gràcies a un fenomen d'osmosi (de pressions, vaja) impedirà la sortida dels sabors. Si volem fer, doncs, una bona verdura, serà millor posar la sal abans i, si a més, posem aquesta verdura abans que l'aigua bulli les proteïnes es conservaran millor, el xoc no serà tan gran i tindrem una verdura gustosa i proteïca.

Ara bé, si el que volem és fer un bon caldo, serà millor posar la sal al final, perquè així la carn del brou anirà deixant el seu gust a l'aigua i ens quedarà un caldo molt més gustós, i la carn, és clar, quedarà més sosa.

Bé, crec que en aquest cas ja només falta per dir: bon profit!
Prof. Bond

# data[].attributes.attachment_link.description
Ara que és temps de neu potser un dia d'aquests, si neva molt, ens preguntarem per què quan neva es tira sal a les carreteres. I ja que hi som, si fent "caldo" per Nadal algú ens recomana el moment idoni per tirar la sal... com sabrem si discutir-li o no?

# data[].attributes.headline
Sabies que un coala dorm entre 18 i 20 hores diàries? 

# data[].attributes.subject
Sabies que un coala dorm entre 18 i 20 hores diàries? 

# data[].attributes.body
Aquests animals dormen diàriament entre 18 i 20 hores, dues hores més que l’os mandrós. Moltes persones creuen que aquests animals són avorrits, ja que no fan gaire cosa durant el seu temps de vida, perquè la major part del dia estan dormint. Mengen durant quatre o cinc  hores i les altres les passen dormint. Per tant, inverteixen la majoria del temps descansant. Aquest animal dorm agafat amb les mans i peus a les branques dels arbres, una cosa curiosa per la seva manera d'aguantar-se, ja que encara fan força tot i que estiguin dormint.

# data[].attributes.headline
Sabies que la Sagrada Família de Barcelona és un temple ple de matemàtiques?

# data[].attributes.subject
Sabies que la Sagrada Família de Barcelona és un temple ple de matemàtiques?

# data[].attributes.body
La Sagrada Família està plena de matemàtiques (geometria). Gaudí era molt religiós i la catedral està plena de xifres. Quan s’acabi, tindrà 18 torres: 12 pels apòstols, 4 més altes (pels evangelistes), una encara més alta per la Verge Maria i la central (més alta) que representa a Jesucrist.

A la façana de la passió hi ha un quadre particular: totes les fileres (verticals i horitzontals) sumen 33, l’edat de Jesucrist quan va morir.

La Sagrada Família està situada al centre de la ciutat i hi ha gairebé la mateixa distància del mar que a la muntanya.

Enllaç

# data[].attributes.headline
Sabies que els gossos poden detectar el càncer de còlon amb molta precisió?

# data[].attributes.subject
Sabies que els gossos poden detectar el càncer de còlon amb molta precisió?

# data[].attributes.body
Gràcies a l'estudi fet per investigadors anglesos el 2011 es va poder demostrar que hi ha gossos que amb ensinistrament poden detectar el càncer de còlon dels humans, amb un 95% i 98% de precisió. Aquest estudi va servir per tenir les bases per desenvolupar xips amb sensors i no per utilitzar-lo com a mètode habitual perquè els científics creuen que seria molt car poder disposar de temps i recursos per ensinistrar els gossos que farien falta per fer deteccions a tota la població.

https://blocs.xtec.cat/rosalindfranklin/2011/02/01/els-gossos-poden-detectar-el-cancer-de-colon-amb-molta-precisio/