# data[].attributes.headline
בחברה המתועשת לכל אחד יש מקצוע, וכל מקצוע צריך הסמכה והוכחה למקצועיות נמדדת במבחן.

# data[].attributes.subject
בחברה המתועשת לכל אחד יש מקצוע, וכל מקצוע צריך הסמכה והוכחה למקצועיות נמדדת במבחן.

# data[].attributes.body
מה שיוצר שני טיפוסים במבחנים:

כאלו שנכשלו במבחנים ומפחדים להיכשל שוב ולהבין שהם לא מתאימים

או אלו שהצליחו ואז נרתעים כל חייהם מהסיכוי להיכשל.

# data[].attributes.body
אני חושבת שהכותב מעלה כמה טענות מעניינות על הקיצוניות שטמונה במבחנים שנמצאים בכל מקום. מבחנים נהיו חלק מהנורמה וככל שהזמן עובר יש יותר ויותר מהם, אנחנו רוצים לדעת הכול ומה שאנחנו לא יודעים הופך להיות האויב שלנו.
היו מבחנים רבים שהצלחתי בהם ולא הרגשתי שאני יודעת את החומר ועוד יותר מבחנים שבהם נכשלתי וידעתי שאני יודעת.
הכותב שם סימן שאלה על היעלות האמיתית של המבחנים וההשלכות החברתיות שאנחנו נוטים להתעלם מהם, שכישלון הוא חוויה נוראית שיכולה להתפזר על תחומים רבים.

# data[].attributes.headline
המבחן אצל הקיסר

# data[].attributes.subject
המבחן אצל הקיסר

# data[].attributes.body
הנבדק שוהה בתא זעיר שלושה ימים רצופים. על התא שומרים מפקחים. במהלך הבחינה הנבדק כותב שירים וסיפורים, כותב פרשנויות לכתבים וחיבורים בהיסטוריה ופוליטיקה, שאלות מתמטיות ועוד... לא ניתן להיכנס או לצאת במהלך הבחינה, עד כדי כך שאם אתה מת השומרים יגלגלו אותך ויזרקו אותך מעל הגדר. השמועות על המבחן מלוות בתיאורים מיסטיים שקרו לנבחנים לפי הקראמה שלהם, כמו רוחות רפאים טובות או רעות שעוזרות לאדם להצליח, חולדות נחמדות שמביאות רמזים או נמלה אמיצה שעמדה במיקום מתאים להראות לנבדק שהוא טועה.

כמובן שהמבחן נבדק ע"י כמה בוחנים בקפדנות, הקפדה על רמאיות ונהלים ומקוריות.

# data[].attributes.body
המבחן מאתגר ומפותל, בעל שלבים רבים ומערב לחץ רגשי וקוגניטיבי רב, ובכדי לשמור על המעמד הנחשק  צריך להיבחן ולהצליח בבחינה כל שלוש שנים מחדש.

אנשים רבים היו מקדישים את חייהם כדי להצליח בבחינה, ההכנות החלו עוד לפני הלידה: נשים בהיריון היו נדרשות להיחשף לתרבות כדי שהעובר יקלוט כמה דברים (כמובן שאם יצאה בת זה היה מאוד מאכזב ובזבוז זמן)

הכותב מספר על אדם שכלא את עצמו ואת שני אחיו בחדר ללא מדרגות יותר משנה לפני המבחן!

אז הבחינות מתחילות בבחינה מחוזית, ואז הנבחרים עוברים לבחינה נוספת שמתקיימת כל שלוש שנים ואם הצליחו את זה הם עוברים לבחינה הלאומית. אם הצליחו את זה הם עוברים לבחינה אחרונה אצל הקיסר ומי שעבר מקבל דירוג ותפקיד.

# data[].attributes.body
רוב האוכלוסייה יכולה להיבחן חוץ מכמה אנשים בעלי תפקידים דיי רנדומליים כמו שומרים, מוציאים להורג, בלשים, סוהרים, חוקרי מקרי מוות, שחקנים, מוזיקאים (מה?), עבדים, קבצנים, ועוד.

מי שעבר הפך להיות עובד ממשלתי ואז מותר להם ללבוש שמלה ייחודית ולקבל ייחס מועדף, פטור משירות העבודה הממשלתי והטבות בחוק ועוד ועוד.

# data[].attributes.body
במהלך שושלת צ'ו (256-1122 לפנה"ס) נוצר מבחן שמטרתו לזהות גברים מפשוטי העם, שהם מוכשרים מספיק לעבוד בשירות המדינה הסיני. הבחינות נועדו למנוע את ההיווצרות של מעמד שליטי תורשתי, בעזרת תחלופה גבוהה ומבחן אובייקטיבי והוגן כל אחד יכול לקבל את התואר הנחשק! (פרט לנשים כמובן).

# data[].attributes.headline
פרק 7 -The Forest of Pencils יער העפרונות

# data[].attributes.subject
פרק 7 -The Forest of Pencils יער העפרונות

# data[].attributes.headline
לדוגמה - מבחן הגולגולות של לומברוזו

# data[].attributes.subject
לדוגמה - מבחן הגולגולות של לומברוזו

# data[].attributes.body
לומברוזו שיער שלפי מבנה הגולגולת ניתן לזהות ולאתר עבריינים פוטנציאליים.

# data[].attributes.headline
התיאוריה הפוזיטיביסטית

# data[].attributes.subject
התיאוריה הפוזיטיביסטית

# data[].attributes.body
לפי התאוריה הפוזיטיביסטית, האדם הוא אובייקט טבעי וניתן לבחון ולבדוק אותו בכדי להבין עליו דברים.

לפני מאה שנה ויותר, השתמשו בבדיקות בכדי לבצע אפליה גסה בין אנשים שהוגדרו "כנורמליים" לאנשים בעלי ליקויים (התמודדויות) נפשיות או חריגות אחרות. ככל שהטכניקות השתפרו, הבדיקות אפשרו למצוא יותר ויותר הבדלים זעירים בין בני אדם.

# data[].attributes.headline
מבחנים בעולם הרפואה

# data[].attributes.subject
מבחנים בעולם הרפואה

# data[].attributes.body
גם כאן, יש עומס של בדיקות שנותנים למטופלים לעשות בשביל להיות בטוחים באבחנה ובסוג הטיפול. זה יכול לגרום לתהליך מאוד ארוך ולא נעים עבור המטופלים.

# data[].attributes.attachment_caption
בתמונה רופא שאומר למטופל: "זה נראה כמו חתך מנייר, אבל רק בשביל להיות בטוחים (שזה זה) בוא נעשה כמה בדיקות."

# data[].attributes.headline
הכותב מזכיר את הקריקטורה הבאה:

# data[].attributes.subject
הכותב מזכיר את הקריקטורה הבאה:

# data[].attributes.body
לדוגמה, במהלך ההיריון נשים צריכות לעבור בדיקות רבות, זה יכול להיות מאוד מלחיץ ולא נעים, לגרום ללחץ לאומי מפני דברים שיכולים להשתבש וניתן לשנותם, ואולי גם לגרום להפלות נוספות [לכל אחת יש את הזכות להיות בבעלות מלאה על גופה ולהחליט באופן חופשי מה היא רוצה לעשות.].

# data[].attributes.body
תוצאות מבחן הפוליגרף אינן קבילות בבית המשפט, ומבחינה חברתית הנזק הוא הרסני: אם אדם יצא דובר אמת אפשר להגיד שהוא פסיכופט והצליח להתחמק, אם הוא דובר שקר הוא אשם. אז למה עדיין ממשיכים לעשות אותן?

# data[].attributes.headline
סיימת ללמוד וקיבלת תואר? יש עוד מבחנים: 

# data[].attributes.subject
סיימת ללמוד וקיבלת תואר? יש עוד מבחנים: 

# data[].attributes.body
עורכי דין, רופאים, ראיית חשבון, הנדבה, נדלן, הסמכת מורים ועוד ועוד... מעסיקים ציבוריים ופרטיים דורשים מבחני העדפה מקצועית שבודקים פוטנציאל, מיומנויות וכו'. ואפילו בדיקות גופניות -המלחמה בסמים הגיעה להילחם גם בעבודה - בדיקות סמים ושתן. ובנוסף, בדיקות פוליגרף (שהיום מותר לעשות רק CIA & FBI).

# data[].attributes.headline
ואחרי תקופת בית הספר...

# data[].attributes.subject
ואחרי תקופת בית הספר...

# data[].attributes.body
גם מערכת ההשכלה הגבוהה שותפה להצפת המבחנים ודורשת מבחנים משלה עבור קבלה לאוניברסיטאות ומכללות ולקבלת מלגות.

# data[].attributes.headline
מבחנים כחלק בלתי נפרד מהלימודים

# data[].attributes.subject
מבחנים כחלק בלתי נפרד מהלימודים

# data[].attributes.body
בשנה אמריקאית אחת יכולים להיערך בין 100-200 מיליון מבחנים בבתי הספר, בין 2-5 מבחנים לתלמיד בשנה.
כך חושבים שניתן לדעת את איכות החינוך והאם התלמידים השיגו את הכישורים המינימליים להתקדם בכיתה ולקבל תעודת סיום לימודים.
אנחנו מודדים את ההתקדמות בלמידה דרך ציונים בבחנים \ מבחנים- אמצע, סוף. ואז אנחנו אמורים לדעת האם הקורסים הושלמו בהצלחה (או לא) ובאיזו רמה התלמיד נמצא.

בנוסף, נוצרו מבחנים רבים לסיווג הילד למערכות החינוך השונות. המבחנים משערים איזו מסגרת תתאים לילד ביותר: חינוך למחוננים או חינוך מיוחד.

# data[].attributes.headline
תופעות לוואי רעות של מבחנים

# data[].attributes.subject
תופעות לוואי רעות של מבחנים

# data[].attributes.body
במבחנים יכול להיות אלמנט חיובי של יעילות, מתן שוויון הזדמנויות, בדיקת יושר והתנהגות שומרת חוק, עזרה ברכישת מיומנויות וידע, פיתוח תחומי עניין, כישורים , השמה מקצועית מיטבית ועוד.

# data[].attributes.headline
אג'נדות של מבחנים

# data[].attributes.subject
אג'נדות של מבחנים

# data[].attributes.body
למבחנים ייתכנו השלכות שליליות על הנבדק, בייחוד כשמדובר במבחני כנות, פוליגרף ובדיקות סמים. המבחן עלול להכניס אנשים לקטגוריות שליליות ולפגוע במוניטין שלהם, ובהזדמנות להבטחת תעסוקה. לפי הכותב, מבדקי הסמים פולשניות ופוגעניות, והן חדירה לפרטיות ופגיעה בכבוד של מי שנאלץ לעבור אותן.

# data[].attributes.headline
גם מבחנים שנראים אובייקטיבים עלולים להיות מוטעים

# data[].attributes.subject
גם מבחנים שנראים אובייקטיבים עלולים להיות מוטעים

# data[].attributes.body
לדוגמה- מבחני אינטליגנציה. על פניו נראה כי זה מבחן "הוגן" שיכול לקדם אנשים מוחלשים. אך זה לא בהכרח מצליח משום שמבחנים אלו נמצאו בקורלציה גבוהה עם רמת ההכנסה המשפחתית. כך שאנשים שמקבלים ציון נמוך אינם בהכרח בעלי אינטליגנציה נמוכה, יש גורמים נוספים שמשפיעים על זה. תוצאות נמוכות במבחן כזה עלולים לגרום לפגיעה בדימוי העצמי, השוואה לא בריאה לאחרים ותחושה של חוסר התאמה.

# data[].attributes.headline
מבחנים מעוררים לחץ פסיכולוגי רב. אולי ניתן להמנע מהם?

# data[].attributes.subject
מבחנים מעוררים לחץ פסיכולוגי רב. אולי ניתן להמנע מהם?

# data[].attributes.body
מבחני יכולת נעשים כאשר רוצים לדעת האם אדם יכול לבצע פעולה מסוימת, יכול לבחון אינטליגנציה, מיומנות או פוטנציאל של אדם. רוב המבחנים מקבלים ביטוי של הצלחה או כישלון, ולאחר המבחן ניתן לדרג את הנבדקים. (גם כאן ניתן לרמות?)

# data[].attributes.body
מבחני אוטנטיות נעשים כאשר צריך לבחון את המצב המוסרי \ הפיזי של האדם, בדיקות משפטיות כמו פוליגרף \ שיכרות \ אשמה בביצוע פשע. המשתתפים לרמות.

# data[].attributes.headline
מבחני אותנטיות VS מבחני יכולת

# data[].attributes.subject
מבחני אותנטיות VS מבחני יכולת

# data[].attributes.headline
יחסי הכוחות במבחנים

# data[].attributes.subject
יחסי הכוחות במבחנים

# data[].attributes.body
במבחן יש את הבוחן ואת הנבחן. הבוחן מקבל כוח מסוים והופך את הנבחן לעמדה חלשה. זהו מאפיין מהותי בהשלכות החברתיות של המבחן. הבוחנים הם ארגון \ סוכנות, והנבחנים עומדים כיחידים. הכותב טוען שהנבדקים הופכים להיות שקופים ע"י הבדיקה והמבחנים שוללים חירות של הפרט ושלמבחנים יש תופעות לוואי רעות על האדם ועל החברה וכאשר אנחנו רוצים להפעיל מבחן מסוים על נבדקים עלינו לחשוב האם זה באמת נחוץ.

# data[].attributes.body
ההגדרה נוספת למבחן הוא טכניקת ייצוג המיושמת ע"י סוכנות כלפי אדם בכוונה לאיסוף מידע. כאשר מתכננים מבחן צריך לשאול האם המבחן עומד בקריטריונים של הכוונה והייצוג של מה שאנחנו רוצים לבדוק.

# data[].attributes.body
אנחנו הפכנו למכורים למבחנים ולאיסוף מידע. אבל לא לכל שאלה היא מבחן. מבחן הוא אמצעי לאיסוף מידע בתהליך כלשהו. כדי שהשאלות יחשבו למבחן צריך תכנון, סידור, מטרה, ולעיתים שימוש במניפולציה.

# data[].attributes.body
החיים החברתיים המודרניים מחייבים אותנו לאסוף נתונים אחד על השני כדי שנדע על מי ניתן לסמוך ומי לא, וגם מי מסוגל לעשות תפקידים חשובים בחברה שמצריכים אופי מסוים כמו עורכי דין, רופאים, מורים, הנהגה, אנשי דת ועוד. בעזרת המבחנים אפשר להבין מה ניתן לעשות עם הנבחנים, האם הם מסוגלים לנהוג, להתקבל לאוניברסיטה, האם הם סיימו את הקורס בהצלחה, לקבל מלגה או קידום... וגם, האם הם מספיק ראויים לעבוד במקום עבודה שלהם, האם הם דוברי אמת וגם דברים אישיים כמו- האם הם משתמשים סמים.

# data[].attributes.body
ארה"ב עמוסה בבדיקות ומבחנים! מחיתולים עד חיתולים (=מתינוקות עד זקנים). אבל לא רק, גם בהיריון ואפילו לאחר המוות.

# data[].attributes.headline
טענות מרכזיות של המאמר

# data[].attributes.subject
טענות מרכזיות של המאמר