# data[].attributes.body
Gruppe 4

Akut socialpsykiatri

Vores borger er en pige, Sara, der er 14 år og bor sammen med sin mor i byen Skt. Klemens. Sara er diagnosticeret med Borderline, har selvskadende adfærd. Forældrene er skilt da faren har misbrugt Sara, da hun var 7 år, og har siden ikke haft kontakt med ham. Moren arbejder fuldtid som køkkenassistent i en kantine.

Sara har svært ved at passe sin skole, og hun har skiftet skole 2 gange indenfor de sidste 3 år. Hun har ingen tætte relationer men hun har en stor omgangskreds. Sara får Quetiapen og Melatonin. Sara har været i et gruppeforløb i børn og unge psykiatrien. Sara har tidligere forsøgt selvmord. Sara er begyndt at eksperimentere med forskellige stoffer. Sara er tilknyttet en kontaktperson i kommunen og har haft en ambulant behandling i børn og unge psykiatrien.

Saras mor har gået i en pårørende gruppe.

# data[].attributes.body
oplyses borger om at der foretages en risikovurdering

# data[].attributes.body
(Risikofaktorer akkumulerer og forstærker hinanden)

Psykiatriske lidelser: (aktuelle/tidligere): Depressioner, psykotiske lidelser, ADHD, PTSD, personlighedsforstyrrelser, adfærdsforstyrrelser.

Særlige symptomer: Tomhedsfølelse, impulsivitet, håbløshed/desperation, angst, søvnforstyrrelser, oplevelse af fremmedstyring.

Misbrug: Alkohol, stoffer.

Familieforhold: Belastninger i familien, f.eks. selvmordsadfærd i familien, disposition for psykisk lidelse, misbrug.

Pludselig opstået stress: Faktorer som medfører ydmygelse, skam (f.eks. brud på relation, fysisk eller seksuelt overgreb, social isolation/mobning).

Behandlingsændring: Udskrivelse fra psykiatrisk indlæggelse, væsentlige ændringer i behandling eller psykosociale forhold.

Adgang til selvmordsmetoder: Piller, skarpe genstande ..

# data[].attributes.body
(Skal være aktuelt tilstede.)

Mestringsstrategier: Evnen til at håndtere stress, frustrationstolerance, hjælpsøgende adfærd.

Relationer: Ansvar for andre mennesker, kæledyr. Gode relationer til forældre, venner eller social støtte.

Omgivelser: Beskyttende foranstaltninger, åben, skærmet, lukket afdeling, fast vagt

# data[].attributes.body
Udspørg specifikt om tanker, planer, handlinger og hensigt.

Handlinger: Tidligere forsøg, mislykkede forsøg (finde piller frem, binde løkke) vs. ikke suicidal, selvskadende adfærd.

Tanker: Frekvens, intensitet, varighed – i de sidste 48 timer, sidste måned og værste nogensinde.

Planer: Hvornår, hvor, hvordan, tilgængelighed, forberedende handlinger.

Hensigt: I hvilket omfang patienten (1) forventer at gennemføre planen og (2) mener, at planen/handlingen er dødelig vs. selvskadende.

Udforsk ambivalens: Grunde til at leve vs. grunde til at dø, Spørge forældre/forsørger om dokumentation for selvmordstanker, planer og handlinger, ændringer af humør,

adfærd og belastning

# data[].attributes.headline
Bestem risikoniveau og anbefal behandlingsplan

# data[].attributes.subject
Bestem risikoniveau og anbefal behandlingsplan

# data[].attributes.body
På baggrund af trin 1 - 3 foretages en klinisk vurdering af risikoniveau.

Revurdér ved adfærdsændringer og væsentlige ændringer i behandling eller psykosociale forhold.

# data[].attributes.body
RISIKOFAKTORER

Udskrivelse fra psykiatrisk afdeling inden for de seneste uger

• Tidligere selvmordsforsøg

• Aktuel psykisk lidelse, herunder misbrug

• Nyligt tab af nærtstående, specielt ved selvmord i familien

• Nydiagnosticeret alvorlig fysisk sygdom

• Enlig civilstand

• Detaljerede planer for selvmord

• Alders- og sygdomsbetinget tab af selvhjulpenhed

AFDÆK FØLGENDE FORHOLD VED SELVMORDSFORSØG

• Livsbegivenheder forud for selvmordsforsøget

• Motiver til selvmordsforsøget

• Belastende livsomstændigheder

• Psykisk sygdom og psykiatrisk behandling

• Personlighedsforstyrrelser

• Alkohol- og stofmisbrug

• Sociale forhold – herunder arbejde, familie, bolig og netværk

• Tidligere selvmordsforsøg

• Intention om at begå selvmord

• Personlige ressourcer

• Behandlingsbehov

GRUNDLÆGGENDE ELEMENTER I SAMTALEN

• Vind tid

• Accepter aldrig selvmord som en løsning

• Styrk kommunikationen og den menneskelige kontakt

• Indgiv håb

• Modvirk tunnelsyn

• Hjælp med løsningen af akutte problemer

SPØRGSMÅL VED SELVMORDSFORSØG

• Har du forsøgt at begå selvmord?

• Hvad har du gjort konkret?

• Handlede du efter en pludselig indskydelse?

• Havde du overvejet, hvor farligt selvmordsforsøget var?

• Hvad vidste du om de piller, som du tog en overdosis af?

• Hvad troede du, at der ville ske ved, at du tog disse piller?

• Havde du undersøgt, hvor farlige pillerne var? Har du læst i bøgerne om dem?

• Ønskede du at dø? Eller ville du blot væk fra det hele?

• Hvilken tilstand var du i, da du forsøgte selvmord?

• Havde du drukket alkohol lige inden? Var du påvirket af alkohol?

Eller af andre stoffer?

• Tilkaldte du selv hjælp?

• Hvordan blev du fundet? Hvem fandt dig?

• Havde du gjort noget for ikke at blive fundet?

• Havde du skrevet afskedsbrev? Til hvem?

• Hvordan ser du nu på, hvad du gjorde? Er du glad for, at du overlevede?

• Hvordan vil du selv forklare dit selvmordsforsøg?

TJEKLISTE

I FORBINDELSE MED SELVMORDSTRUEDE PATIENTER

Denne tjekliste giver sygehuspersonalet et hurtigt overblik over en række forhold, som er væsentlige at huske,

når man skal identificere, vurdere og visitere selvmordstruede. Tjeklisten stammer fra “Vurdering og visita-

tion af selvmordstruede. Rådgivning til sundhedspersonale”, som Sundhedsstyrelsen udgav i juni 2007.

Rådgivningsmaterialet og tjeklisten kan downloades på www.sst.dk.

# data[].attributes.body
Har du tænkt på døden, fx at du ønskede at dø?

• Har du haft selvmordstanker? Har du det stadig?

• Er det noget, som du ofte har tænkt på? Hvor ofte? Gennem længere tid?

• Har du haft selvmordsplaner?

• Hvad havde du konkret tænkt på?

• Hvordan ville du begå selvmord?

• Har du overvejet, hvor farlig den selvmordsmetode er?

• Har du forberedt et selvmord? Hvordan?

Tjeklisten er udgivet i tilknytning til “Vurdering og visitation af selvmordstruede.

Rådgivning til sundhedspersonale”, som Sundhedsstyrelsen udgav i juni 2007.

Rådgivningsmaterialet og tjeklisten kan downloades på www.sst.dk. Side 2

# data[].attributes.body
SSA fortæller elev at Sarah skal have hjælp til aftensmaden, er diagnosticeret med borderline og har tidligere forsøgt selvmord.

Banke på.

Sarah åbner døren og personale går ind.

Hej Sarah, jeg har en elev med i dag hvordan går det.

Det går fint, jeg gider bare ikke det her.

Skal vi gå ud og varmer maden sammen

Det gider jeg ikke - jeg orker det ikke, jeg er heller ikke sulten.

Er der sket noget siden du ikke orker det?

Jeg orker overhovedet ingenting

Okay, hvad har du ellers fået at spise i dag?

Jeg har fået noget morgenmad, men har haft travlt i dag.

Hvad har du da lavet?

Jeg har haft travlt – jeg har undersøgt alt muligt og nu gider jeg ikke mere

Men hvad er det du ikke gider mere?

Det her liv

Hvad vil du gerne ændre i det her liv

Der er ikke noget jeg kan ændre, jeg vil ikke leve mere, når jeg skal have det sådan.

Har du planer om at tage livet af dig selv.

Ja, jeg har planlagt det, har googlet det meste af dagen og fundet en måde som er skånsom for min mor.

Hvor længe har du gået med de tanker?

Det ved jeg ikke – denne gang har det nok bare været et par uger, men det kommer jo igen og igen og det bliver jo bare værre for hver gang.

hvad er din plan?

Jeg vil tage nogle piller - jeg ved at mor har både ipren og panodil.

Hvornår har du tænkt dig at gøre det her.

Det er lige meget, det skal jeg nok finde ud af

Okay Sarah, jeg kan høre at du har brug for hjælp til at få det bedre. – til eleven: Du venter her medens jeg går ud og ringer til psyk.

Hej du taler med SSA xxxxxxxx.

Jeg er hos borger Sarah Sørensen

Hej du taler med SSA xxxxxxxx.

Jeg er hos borger Sarah Sørensen cpr 141210-2356

Hun har tidligere forsøgt at begå selvmord, og har vedvarende selvmordstanker

med stærk intention.

Har borderline med alvorlige symptomer osv.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mennesker med psykisk sygdom oplever ulighed på flere centrale områder: Mindre og ringere behandling end somatisk syge, og et kortere liv.

Definition: Social ulighed i sundhed bruges dels om ulighed i sundhedstilstanden dvs. om risikoen for at blive syg og skulle leve med følgerne af sygdom, dels om ulighed i sundhedsvæsenet dvs. i brugen af sundhedsvæsenet og i den behandling, man får hvis, hvis man er patient (Vallgårda, 2019).

Psykisk sygdom indtræder tidligere

Psykisk sygdom indtræder tidligere end de somatiske lidelser og sygdomsbyrden i ungdomsårene er primært forårsaget af psykisk sygdom. (Bog: Ole mors et al 2017 Grundbog i Psykiatri; Sundhedsministeriet 2018).

Knap en tredjedel af førstegangsdiagnosticerede er 18 år eller derunder. Næsten 45 pct. er 24 år eller derunder og har således hovedparten af sine år på arbejdsmarkedet tilbage. (Sundhedsdatastyrelsen, 2018)

Ca. halvdelen af alle psykiske sygdomme har deres debut inden 14 års alderen, og at 75 pct. af sygdommene er debuteret ved 24 års alderen (Sundhedsstyrelsen 2012)

Cirka 15 pct. af børn og unge under 18 år har været i behandling for en psykisk lidelse inden de fylder 18 år. (Dalsgaard et al 2019)

Mennesker med psykisk sygdom lever et kortere og ringere liv

Mennesker med mere alvorlige former for psykiske lidelser, som f.eks. skizofreni, affektiv lidelse og misbrug, lever mellem 15 og 20 år kortere end befolkningen som helhed. (Psykiatriudvalget 2013, Banner 2019)

Ca. en tredjedel af overdødeligheden blandt mennesker med psykisk sygdom skyldes selvmord og ulykker, mens de øvrige to tredjedele skyldes naturlig død, hvor hjertekarsygdomme udgør op mod halvdelen. Heri kan iberegnes bivirkninger ved psykofarmaka, mindre adgang til somatiske sundhedsydelser, usunde livsstile og risikofaktorer for kroniske sygdomme og kræft. (Psykiatriudvalget 2013, Banner 2019)

Dødeligheden er en lille smule højere blandt beboere i botilbud end blandt lignende psykiatriske patienter, men mere end ti gange højere sammenlignet med den danske befolkning som helhed (Nordentoft et al 2021)

En dansk undersøgelse af bosteder viser, at 9 ud af 10 beboere har ubehandlede eller oversete symptomer på fysisk sygdom. Nogle patienter blev fundet at have klinisk livstruende tilstande, mens andre viste sig at vise kliniske tegn på kræft (Rokkjær, 2018).

Sandsynligheden for at patienter med psykiske lidelser kommer ind i et kræftpakkeforløb via deres praktiserende læge er 8 procent mindre end for kræftpatienter generelt (Virgilsen et al 2022)

En større procentdele af mænd og kvinder, der debuterede i psykiatrien i 2008, var afgået ved døden 10 år efter sammenlignet med mænd og kvinder, der ikke var i psykiatrien i 2008. Der er således voldsom overdødelighed blandt personerne, der startede i behandling i psykiatrien sammenlignet med den øvrige befolkning. Tendensen findes i alle aldersgrupper- også blandt de helt unge 19-29 år. (Danske Regioner 2020)

Overdødelighed hos pårørende: Forskning viser også, at pårørende til mennesker med psykisk sygdom har 39 pct. forøget risiko for at dø tidligere sammenlignet med restbefolkningen (Laursen et al 2007). Læs mere om pårørendes bidrag mod overdødelighed (Eckardt, 2019)

Vi bruger færre penge på mennesker med psykisk sygdom end med fysisk sygdom

Mens man bruger ca. 15.000 kr. pr. patient pr. år i sundhedsvæsenet på mennesker med langvarig psykisk sygdom, bruger man ca. 58.000 kr. på kræftpatienter. Justerer man desuden for den gennemsnitlige alvorlighed af sygdommene (kr./qaly.), betyder det, at man i det danske sundhedsvæsen bruger tre gange flere penge på at løfte kræftpatienten i forhold til den med langvarig psykisk sygdom (Etisk Råd 2018).

Udgifter pr. patient i psykiatrien faldet med 13 pct. sammenlignet med 5 pct. i somatikken fra 2010-18. (SUU 2019).

Uddannelse er ikke altid muligt

Ca. 45 pct. af voksne med psykiske lidelser grundskole som højest fuldførte uddannelse. Dette gør sig kun gældende hos 24 pct. af alle voksne i befolkningen. Blandt alle voksne i befolkningen har omkring 30 pct. en videregående uddannelse, hvilket gælder 18 pct. af voksne med psykiske lidelser. (Sundhedsministeriet 2018)

På landsplan er omkring 60 pct. af unge med psykisk sygdom enten i gang med en uddannelse eller i beskæftigelse. Til sammenligning gælder det mere end 80 pct. af alle unge. (18-29 årige) (Økonomi- og Indenrigsministeriet 2018).

Der ses markant social ulighed i alle de udvalgte byrdemål for eksempelvis skizofreni. Hvis hele befolkningen havde samme sygdomsmønster som personer med mellemlang/lang uddannelse, ville de udvalgte byrdemål årligt være 43-66 % mindre for mænd og 35-60 % mindre for kvinder. (Se også for angst og depression) (Sundhedsstyrelsen 2015)

Debuterende patienter i aldersgruppen 19-29 år har 61 % af mændene grundskolen som højeste gennemførte uddannelse. Ti år efter mændene debuterede i psykiatrien i alderen 19-29 år, har 39 % stadig grundskolen som højeste uddannelse, hvorimod kun 14 % af øvrige mænd i samme aldersgruppe havde grundskolen som højeste uddannelse. (Danske Regioner 2020)

Blandt personer med grundskole som højest fuldførte uddannelsesniveau er der en højere andel, der har dårligt mentalt helbred, der har et højt stressniveau og som føler sig ofte uønsket alene, end blandt personer med videregående uddannelse som højest fuldførte uddannelsesniveau. Det gælder både blandt kvinder og blandt mænd og i alle tre år 2010, 2013 og 2017. Der er ikke sket nogen ændring i den sociale ulighed i denne periode. (Sundhedsstyrelsen, 2020)

Blandt personer med grundskole som højest fuldførte uddannelsesniveau er et højere antal nye tilfælde af depression, bipolar lidelse og skizofreni pr. 100.000 personer end blandt personer med videregående uddannelse som højest fuldførte uddannelsesniveau. Det gælder både blandt kvinder og blandt mænd i hele perioden 2010-2017. (Sundhedsstyrelsen, 2020)

Oftest uden for arbejdsmarkedet

Omkring 26 pct. af voksne med psykiske lidelser i alderen 19-64 år er i beskæftigelse, og ca. 71 pct. er uden for arbejdsstyrken. Det omvendte er gældende blandt voksne i befolkningen generelt, hvor ca. 75 pct. af voksne er i beskæftigelse og 23 pct. er uden for arbejdsmarkedet. (Sundhedsministeriet 2018).

Fra seks år til ét år før den psykiatriske diagnose stilles svækkes tilknytningen gradvist, som følge af at flere overgår til sygedagpenge og ikke-arbejdsmarkedsparat kontanthjælp. Det sidste år frem til de første måneder efter diagnosen er stillet ses en stor svækkelse i arbejdsmarkedstilknytningen, hvor 36 pct. er tilknyttet arbejdsmarkedet. ( (Sundhedsdatastyrelsen, 2018)

Halvdelen af dem, der var i arbejde, inden de blev indlagt på en psykiatrisk afdeling, er i arbejde igen et halvt år efter, de er udskrevet. For fysisk syge er 80 pct. i arbejde efter indlæggelse. (Nationale mål for sundhedsvæsenet 2017).

For begge køn i alle aldersgrupper gælder det, at over 40 % af dem, der debuterede i psykiatrien i 2008, også var uden for arbejdsstyrken 10 år senere. (Danske Regioner 2020)

Høj uddannelse og høj indkomst giver mere behandling

Antallet af ambulante besøg pr. patient i børnepsykiatrien er i gennemsnit stigende med indkomsten. De 10 pct. mindst velhavende patienter har i gennemsnit knap 5 ambulante besøg, mens de 10 pct. mest velhavende patienter i gennemsnit har knap 7 ambulante besøg. (Sundhedsministeriet 2018).

Læs også om Høj uddannelse og høj indkomst blandt danskere med mulig depression giver bedre og hurtigere adgang til sundhedsvæsenet (Packness et al, 2020)

Sundhedskompetence hos mennesker med psykisk er lavere end andre sygdomsgrupper

Læs mere her og om befolkningens sundhedskompetencer om mental sundhed her.

Læs mere om ulighed

# data[].attributes.attachment_link.description
Mennesker med psykisk sygdom oplever ulighed på flere centrale områder: Mindre og ringere behandling end somatisk syge, og et kortere liv. Definition: Social ulighed i sundhed bruges dels om ulighed i sundhedstilstanden dvs. om risikoen for at blive syg og skulle leve med følgerne af sygdom, dels om ulighed i sundhedsvæsenet dvs.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Illustration af Frits Ahlefeldt

En afstigmatiserende tilgang i somatikken til patienter med psykisk lidelse

Fagpersoner i somatikken kan opleve, at det er en særlig udfordring at sikre, at patienter med psykiske lidelser får den rette udredning og behandling, når de er indlagt eller til konsultation for en somatisk lidelse eller problemstilling. Fordomme, myter eller manglende kendskab og viden til psykisk sygdom kan gøre det vanskeligt at stille den rette diagnose og kan betyde underbehandling af somatiske lidelser.

Usikkerhed og manglende viden kan også resultere i, at tonen og sproget kan blive mindre respektfuldt over for patienter, der også har psykiske lidelser.

Stigmatisering kan have alvorlige konsekvenser for den enkelte, hvis den psykiatriske diagnose bliver altoverskyggende for, om man får den rette behandling for en somatisk lidelse.

I EN AF OS er udgangspunktet, at holdninger og praksis hos sundhedspersonale ikke i sig selv må bidrage til, at mennesker med psykiske lidelser ikke får den rette hjælp til deres sundhedsudfordringer.

Dialogskabende materiale til fagpersoner i somatikken

EN AF OS har udviklet en hjemmeside om ulighed i sundhed for mennesker med psykiske lidelser, som gennem spots, korte film, podcast, interviews, debatoplæg og supplerende viden giver fagpersoner handlingsanvisende, konkrete og gode råd til, hvordan man i somatikken kan imødekomme patienter, som også har psykisk sygdom.

Formålet med materialet er at

skabe opmærksomhed, refleksion og debat om mødet med patienterne samt nødvendigheden af at se 'det hele menneske' for at kunne give den rette hjælp og behandling til patienter, som også har en psykisk lidelse.

modvirke stigmatisering af personer med psykisk sygdom.

Materialet på hjemmesiden sætter fokus på temaerne Det hele menneske, Samarbejde på tværs og Kommunikation.

Hjemmesiden er primært henvendt til fagpersonale i somatikken, men den kan anvendes af alle med interesse for området.
Gå til materialet om afstigmatisering i somatikken
Vidste du at....

Målrettet materiale til fagpersoner på somatiske akutafdelinger med fokus på patienter med selvskade og psykose

Fagpersoner på de somatiske akutafdelinger møder ofte patienter, der skal behandles efter selvskade, eller som er psykotiske. Flere fagpersoner føler ikke, at de har den rette viden og kompetencer til at behandle patienter med disse problemstillinger, hvilket kan afføde frustrationer og en usikkerhed, som også kan påvirke tilgangen til patienten.

Derfor har EN AF OS udviklet et materiale målrettet akutmodtagelser/skadestuer, eller andre, der møder patienter med selvskade og psykose, hvor formålet er at gøre fagpersoner klogere på, hvordan selvskade og psykose kan opleves for patienten. Derudover, hvad der kan være vigtigt i modtagelsen af patienten, hvad der fungerer godt i samarbejdet og kommunikationen, og hvordan man kan forebygge konflikter og misforståelser.
Gå til materiale til somatiske akutafdelinger
Vidste du at....

Gratis undervisning om afstigmatisering til din afdeling

PsykInfoerne er psykiatriske informationscentre, som findes i alle fem regioner, hvoraf flere tilbyder undervisning til somatiske afdelinger.
EN AF OS-ambassadører er personer med egne erfaringer med psykisk sygdom, som bidrager i undervisningen med deres personlige erfaringer med psykisk lidelse, stigmatisering og det gode møde i behandlingen. Erfaringen er, at især dialogen med tidligere patienter er lærerig for fagpersonerne. Dette er med til at nuancere mødet mellem behandler og patient, og det giver indblik i, hvad der virker i en hektisk hverdag.
Find kontaktoplysninger til PsykInfo i din region her

EN AF OS-ambassadør

# data[].attributes.attachment_link.description
Illustration af Frits Ahlefeldt Fagpersoner i somatikken kan opleve, at det er en særlig udfordring at sikre, at patienter med psykiske lidelser får den rette udredning og behandling, når de er indlagt eller til konsultation for en somatisk lidelse eller problemstilling.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
OM FORENINGEN
Social Sundhed er en landsdækkende NGO, som med frivillige kræfter arbejder for at skabe større social lighed i sundhed. I dag har socialt udsatte markant dårligere sundhed og trivsel end befolkningen generelt, og socialt udsatte dør i gennemsnit ca. 20 år før andre i befolkningen. Det er Social Sundhed sat i verden for at gøre noget konkret ved. Vi ledsager socialt udsatte til deres aftaler i sundhedsvæsenet, vi uddanner morgendagens sundhedsprofessionelle, og vi indgår i stærke offentlige og private partnerskaber.

PÅ FRIVILLIGBØRS '22 TILBYDER VI
- Viden og sparring ifm. social udsathed og psykisk sårbarhed i sundhedsvæsenet
- At kunne være med til at styrke det lokale samarbejde for målgruppen.

PÅ FRIVILLIGBØRS '22 ØNSKER VI
- Relevante oplæg for vores frivillige/medarbejdere.
- At synliggøre foreningens tilbud, så flere får kendskab til det.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi ledsager socialt udsatte til deres aftaler i sundhedsvæsenet, vi uddanner morgendagens sundhedsprofessionelle, og vi indgår i stærke offentlige og private partnerskaber.

# data[].attributes.body
Sygeplejerske

Sundhedsklinikker

Gadesundhed (hjemløse)

Egen læge

Skadestue

Lægevagt

1-1-2

# data[].attributes.body
Sarah klager over hovedpine og synes at hendes hovedpine er blevet værre.

Synes ikke umiddelbart at hun generelt har fået værre.

Vi tops’er hende for en sikkerheds skyld, og Sarah har feber 39 gr. men ligger indenfor normalen på resten. Sarah er stiv i nakken.

Vi ringer 1.1.2.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Stoppestedet ligger i hjertet af Odense og er et mødested for sindslidende eller borgere, der har andre psykosociale problemstillinger. Huset har eksisteret i mange år og rummer mange forskelligartede tilbud henvendt til unge, voksne og pårørende.

SIND Værestedet Stoppestedet er et anonymt værested for borgere, der har en sindslidelse eller andre psykosociale problemstillinger.

Stoppestedet er en café, der har åbent alle dage i ugen, hvor man hver dag kan komme og købe kaffe eller lidt at spise.

Foruden lidt til den lille sult kan man også købe et varmt måltid mad seks dage i ugen, der laves i fællesskab mellem ansatte, frivillige og besøgende. Vi spiser kl. 17.30.

Tilmelding til aftensmaden sker ved fremmøde eller telefonisk før kl. 16.00. Telefonnummer finder du under kontakt her på siden.

Meningen med Stoppestedet er først og fremmest at have et sted, hvor sindslidende synes, det er rart at være, og derfor bliver det sociale samvær også vægtet højt i caféen.

Der afholdes løbende forskellige aktiviteter, man kan deltage i, hvis man har lyst. Vi følger årets traditioner og holder løbende fester - vi fejrer blandt andet juleaften på Stoppestedet.

Læs mere om Stoppestedet

På Stoppestedets hjemmeside kan du læse mere om vores mangeartede tilbud, hvordan du bliver frivillig i organisationen og helt konkret, hvad Stoppestedet præcist er.

Følg Stoppestedets Facebook-side, hvor vi løbende opdaterer med nyt og billeder fra vores aktiviteter.

Stoppestedet tilbyder bl.a.:

Peer-to-peer Odense

Peer to Peer Odense er et frivilligbaseret projekt. Det er oprettet af Stoppestedet i samarbejde med frivillige, der selv har en psykisk sårbarhed . Peer to Peers aktiviteter er lavet af frivillige ud fra deres interesseområde. Formålet er at facilitere samvær mellem ligesindede, der har fokus på rummelighed, accept og forståelse.

Peer to Peer er et tilbud til personer, der identificerer sig selv som psykiske sårbare. Man kan vælge den/de aktiviteter man finder interessante, eller indgå i et PeerMatch. Det at møde ligesindede kan være med til at give håbe og motivation for en bedre fremtid.

Læs mere på Peer-to-peer Odenses hjemmeside

Metode: Et Fælles Skridt - Lige adgang til fællesskabet

Se mere om vores projekt "Et fælles skridt" i videoen her:

# data[].attributes.attachment_link.description
Stoppestedet ligger i hjertet af Odense og er et mødested for sindslidende eller borgere, der har andre psykosociale problemstillinger. Huset har eksisteret i mange år og rummer mange forskelligartede tilbud henvendt til unge, voksne og pårørende.

# data[].attributes.body
Udskriv

Børn og unge 4-17 år kan få akut, psykiatrisk hjælp i Odense og Aabenraa. Voksne 18+ kan få akut, psykiatrisk hjælp i Esbjerg, Odense, Vejle og Aabenraa.

Psykiatrisk akutmodtagelse er døgnåben og kan yde akut hjælp og behandling.

Find mere information via nedenstående link:

Akut psykiatrisk hjælp og behandling i Region Syddanmark

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Psykiatrisk akutmodtagelse er døgnåben og kan yde akut hjælp og behandling. Akut hjælp og behandling til voksne findes i Esbjerg, Vejle, Aabenraa og Odense. Børn og unge kan få hjælp i Aabenraa og Odense.

# data[].attributes.attachment_link.title
Akut psykiatrisk hjælp i Region Syddanmark

# data[].attributes.attachment_link.description
Akut hjælp og behandling til voksne findes i Esbjerg, Vejle, Aabenraa og Odense. Børn og unge kan få hjælp i Aabenraa og Odense.

# data[].attributes.attachment_link.description
Find din afdeling, dine patientrettigheder, muligheder for transport, mad og drikke og få hjælp til sundheds-apps.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvis du har brug for akut hjælp, skal du kontakte 112, lægevagten eller den nærmeste psykiatriske akutmodtagelse:

Du kan også kontakte

Livslinien

Ved krise eller tanker om selvmord.
Livslinien.dk
Telefon: 70 20 12 01

Bedre Psykiatri

Få personlig rådgivning som pårørende.
Bedrepsykiatri.dk/hjaelp-og-raadgivning

Børns vilkår

Her sidder rådgivere klar til at lytte til og rådgive børn, unge, forældre og fagpersoner i Danmark.
Bornsvilkar.dk
Telefon: 35 55 55 57

Depressionslinjen

DepressionsLinien er et tilbud til patienter og pårørende, der ønsker at tale med nogen, der forstår.
Depressionsforeningen.dk/depressionslinien
Telefon: 33 12 47 74 (lukket lørdag mellem 19 og 21)

Joannahuset

Her kan børn og unge i udsatte situationer tale med en voksen og få en seng at sove i. Ligger i København, men alle er velkomne.
Joannahuset.dk
Telefon: 25 75 75 58

PsykInfo

PsykInfo er et rådgivningstilbud og informationscenter, der tilbyder anonym og gratis rådgivning om psykisk sygdom og behandling.

Du finder PsykInfo i alle regioner:

Sct. Nicolajtjenesten

Sct. Nicolai Tjenesten tilbyder anonyme og uforpligtende samtaler til dig, som har brug for det
Kirkenskorshaer.dk/sctnicolaitjenesten
Telefon: 70 12 01 10

Sociale akuttilbud i kommuner

Mange kommuner har et socialt akuttilbud. Det er et kommunalt forankret tilbud, hvor voksne med akut psykisk krise kan henvende sig uden visitation og forudgående aftale.
Kig på din kommunes hjemmeside for at se, om der er et socialt akuttilbud i din kommune.

Startlinien

Anonym telefonrådgivning, der tilbyder gratis og ressourceskabende samtaler til ensomme og mennesker i krise.
Startlinjen.dk
Telefon: 35 36 26 00

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvis du har brug for akut hjælp, skal du kontakte 112, lægevagten eller den nærmeste psykiatriske akutmodtagelse.

# data[].attributes.attachment_link.title
Find tilbud i hele landet | Socialkompas.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Socialkompas.dk er din genvej til at finde hjælp, støtte og fællesskab. Her får du overblik over aktiviteter og tilbud som du eller én du kender kan have brug for.

# data[].attributes.body
Tilbuddet er til dig, som...

er 10-30 år, bor i Odense kommune og har brug for en at snakke med.

# data[].attributes.body
Samtale-gruppe Et forum hvor vi deler og beabejder det der rør sig i os og sker i vores liv. En bred dialog med plads til både lette og tunge emner.

Kreativt frirum En gruppe hvor vi arbejder på at få de ubevidste ressourcer frem ved hjælp af tegninger og andre kunstneriske udtryk.

Stemmehøre-gruppe En gruppe for dig der hører stemmer. Gruppen bliver afholdt af Unge stemmer Odense som er specialiseret indenfor stemmehøring. Gruppen bliver afholdt i Samtalegrupper for Unges lokaler.

Læse-gruppe Læseguiden Anja læser digte, noveller og tekst-uddrag højt for gruppen. Derefter snakker vi om de tanker og følelser som teksterne fremkalder

# data[].attributes.body
Nørregade 60, 2. sal

5000 Odense C

Grupper mødes Mandag til Torsdag

i tidsrummene 10-15 og 18-21

Kontakt

Tlf: 66 11 17 37

E-mail: kontakt@samtalegrupper-odense.dk

Telefontid

Mobil : 44 18 69 60

Mandag til torsdag: 13:00 - 15:00

# data[].attributes.body
ormål:

At forebygge og afhjælpe personlige og sociale følger af ensomhed og isolation hos fynske unge, primært i alderen 13 – 30 år.

At give de unge hjælp til selvhjælp i en personlig udviklingsproces og frem mod større selvværd og netværk.

At udgøre en henvisningsmulighed for voksne, som i deres arbejde og hverdag møder unge med ensomheds- og identitetsproblemer.

Værdier:

Varme, omsorg, fællesskab, ærlighed, ordentlighed, enkelhed, vilje til  udvikling.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
a shiny, new browser.

MindMeister uses the latest technology to ensure a fast and intuitive user experience. Please upgrade your browser to take full advantage of our app. Here a three of our users' favorites:

# data[].attributes.attachment_link.description
MindMeister uses the latest technology to ensure a fast and intuitive user experience. Please upgrade your browser to take full advantage of our app. Here a three of our users' favorites:

# data[].attributes.body
Akut social psykiatri

Psykiatrisk Akutmodtagelse Esbjerg

Gl. Vardevej 101, 6715 Esbjerg N
99 44 67 00                   Mere information: Kun for voksne.

Psykiatrisk Akutmodtagelse Odense (PAM)

J. B. Winsløvs Vej 20 (indgang 224), 5000 Odense C
99 44 91 40

Psykiatrisk Akutmodtagelse Vejle

Nordbanen 5, 7100 Vejle
99 44 77 90                   Mere information: Kun for voksne.

Psykiatrisk Akutmodtagelse Aabenraa

Kresten Philipsens Vej 15, 6200 Aabenraa
99 44 56 59                   Mere information: Børn og unge kun kl. 8-18.

Psykiatrisk Skadestue

I Odense tager de måde imod børn og voksne. Skadestuen hjælper med:

·       Selvmordstanker

·       Reaktioner på krisesituationer

·       Pludselig forværring af psykisk sygdom

·       Pludselig opstået psykisk sygdom

Ring i forvejen, så tager de en snak med dig og vil være klar når du kommer.

De hjælper dig også med at kontakte dine pårørende, din læge eller andre, som du gerne vil tale med.

Lægen vurderer, om du har brug for at få tilbudt at overnatte hos os. Lægen vurderer også, om du har brug for medicin, indtil du kan tale med din egen læge om en god behandling for dig.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
a shiny, new browser.

MindMeister uses the latest technology to ensure a fast and intuitive user experience. Please upgrade your browser to take full advantage of our app. Here a three of our users' favorites:

# data[].attributes.attachment_link.description
MindMeister uses the latest technology to ensure a fast and intuitive user experience. Please upgrade your browser to take full advantage of our app. Here a three of our users' favorites:

# data[].attributes.body
Musik: Stemning (Løgstrups stemthed), Afledning, Terapi

Bevægelse: (zumba is my therapi), Motion

Samtale, Åndedrætsøvelser, Mindfulness, Grounding, Have / natur, Slappe af i tankerne - reflektere, åbne op

Mestring

Strategier

# data[].attributes.body
Mestring, "hvad lærte du af den situation"

Mestringsstrategier

Problemfokuseret

Følelsesfokuseret

# data[].attributes.body
Skriv evt stigmatisering ind i casen

Aflever til en anden gruppe

vidensdel 2 - 3 grupper sammen

# data[].attributes.body
Compliance / concordance

Psykoedukation

Støttegruppe - peer to peer - nogen at spejle sig i

I det hele taget: lære at leve med sin sygdom (recovery)

Inddragelse i medicin / behandling - patientinddragelse

" Det betyder, at patienten har viden om behandlingsforløbet, mulige konsekvenser, valg og fravalg. På den måde er patienten bedre rustet til at sparre med det sundhedsfaglige personale ud fra patientens viden om egen krop, livskvalitet og præferencer. Patienten skal informeres om behandlingens mulige bivirkninger." Danske regioner

Støtte til struktur