# data[].attributes.location_name
A La Pagesia, Carrer de Sant Pere, Gavà, Spain

# data[].attributes.headline
Inici i final d'itinerari. Plaça de la Pagesia 

# data[].attributes.subject
Inici i final d'itinerari. Plaça de la Pagesia 

# data[].attributes.body
Inici i final de l'itinerari

# data[].attributes.body
Curiositats:

Durant la Guerra dels Tres Anys (1936-1939) hi

hagué un refugi antiaeri. A Gavà n’hi hagué cinc

en total: a la rambla de Salvador Lluch, al carrer

del Centre (conservat en part i no accessible),

a Can Serra i Balet (Les Panes, no conservat),

al carrer de Santa Teresa (no conservat), i el del

carrer d’Àngel Guimerà (no conservat, però sí

documentat).

# data[].attributes.body
Curiositats:

Situat al costat de la masia de Can Ribes, en

terrenys que pertanyien a aquesta propietat.

El segle XVIII, Francesc Ribes, comerciant i fabricant

d’indianes de Barcelona, comprà una

gran extensió de terra al terme de Gavà, on hi

construí la Masia Ribes. El mas forma part de

l’Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

És tracta d’una construcció de planta

rectangular, de tres altures, planta baixa, pis i

golfes, amb coberta a quatre vessants. Destaquen

la loggia o galeria d’arcs rebaixats que

s’obre als laterals del primer pis i els esgrafiats

que se situen a la façana principal, ocupant el

primer pis i les golfes.

# data[].attributes.location_name
Carrer del General Josep Moragues, 11-9, Gavà

# data[].attributes.body
Curiositats:

L’any 1999 s’inicià la construcció d’un barri situat

a terrenys propers, a on hi havia hagut altres

indústries similars. Aquest barri rep el nom

de les Bòbiles i els seus carrers tenen noms

relacionats també amb aquesta activitat productiva,

com ara la mateixa avinguda de Les

Bòbiles, o els carrers de l’Argila, Aigua, Llenya,

Flama, Foc, Terracuita, Teulers, Rajolers i Obradors.

# data[].attributes.location_name
Llar d'Infants Pública Josep Pallach, Carrer de Sant Martí, Gavà

# data[].attributes.body
Curiositats:

El barri de les Colomeres va ser urbanitzat a

partir dels anys vint del segle passat, a partir

d’uns terrenys propietat dels germans Modolell.

Es tractava d’un urbanisme ortogonal (en

quadrícules). Inicialment ocupat per finques

unifamiliars A partir dels anys seixanta de segle

XX acollí bona part de la gran immigració

de la industrialització (empreses com ara Roca

Radiadores, Serra-Balet – les Panes- o la Sociedad

General de Hules tenien milers de treballadors

a les seves plantilles). En molts casos,

les construccions eren fetes de pròpia mà. I les

infraestructures eren pràcticament inexistents.

# data[].attributes.location_name
Plaça Joan Miró, Carrer de Roger de Flor, Gavà

# data[].attributes.body
Curiositats:

Tots aquests terrenys eren plens de mines del

neolític. La construcció del barri es va fer sense

respectar-les i la immensa majoria es van

perdre. N’hi ha algunes restes de notables a

la plaça d’Amadeu Vives. Entre els carrers de

Jaume I i de Rafael Casanova es construí el

Parc Arqueològic de les Mines de Gavà, lloc on

es reprodueixen les mines originals.

# data[].attributes.body
Curiositats:

A l’igual que aquest carrer, tots els de la part

baixa de Can Tintorer (ubicats entre la rambla

de Pompeu Fabra i la riera de Sant Llorenç)

són dedicats a figures rellevants de la música

catalana: Joan Lamote de Grignon, Francesc

Viñas, Lluís Millet, Vicenç Bou, Joan Manen,

Enric Morera, Juli Garreta, Isaac Albéniz i Enric

Granados; a més la plaça ubicada a la part

més alta del barri també és dedicada al compositor

Amadeu Vives.

https://www.youtube.com/watch?v=TMp1LcJLTmU

# data[].attributes.location_name
Rambla de Pompeu Fabra, 85, 08850 Gavà, Barcelona, Spain

# data[].attributes.body
Curiositats:

La rambla de Pompeu Fabra no és una rambla.

Si consultem el diccionari, https://www.

diccionari.cat/GDLC/rambla, observem que

cap de les quatre definicions que ens n’ofereix

se’n adiuen. Però els tècnics municipals,

amb l’aprovació dels responsables polítics del

seu moment, van trobar que era la continuació

urbanística de la Rambla (passeig que es

divideix en les rambles de Salvador Lluch, Joaquim

Vayreda i Marià Casas), i van numerar

les seves finques tot resseguint la numeració

d’aquesta. Així, trobem el número 1 de la Rambla

a la de Salvador Lluch -estació de Gavà- i

el 196 al barri de les Ferreres. La primera finca

de la rambla de Pompeu Fabra, que és l’escola

Sagrada Família, té el número 126.

# data[].attributes.body
Curiositats:

Fins a finals del segle XX, la Rambla estava

configurada amb un passeig central i carrils de

circulació a ambdós costats. Com què els edificis

de la cantonada del carrer Monturiol feien

xamfrà i hi havia espai per permetre el gir dels

vehicles, la confluència feia com una placeta,

per la qual cosa, a partir de la inauguració del

monument, passà a anomenar-se plaça d’Anselm

Clavé, encara que això no va tenir repercussió

en la numeració de les finques de la

Rambla ni en les del carrer de Narcís Monturiol.