# data[].attributes.body
Att tvätta sig oftare ansågs näst intill högfärdigt bland landsbygdens folk under 1800-talet. Då tvättades ansikte, händer, hals och öron. Vad som doldes av kläderna tvättades ytterst sällan, det ansågs syndigt. Munvaska var något som förekom bland äldre personer.

# data[].attributes.body
Under 1800-talet växte väckelserörelsen, nykterhetsrörelsen och arbetarrörelsen fram.   Väckelserörelsen uppkom vid urbaniseringen och handlade om frigörelse mot svenska kyrkan och religionsfrihet.
Nykterhetsrörelsen handlar om att husbränning, som var tillverkan av alkohol i hemmet och att alkolismen skulle minska i samhället.
Arbetarrörelse handlade om att arbetarna skulle få bättre villkor och få rösträtt
Dessutom ökade rösträtten och det demokratiska systemet utvecklades under denna tid.

# data[].attributes.body
I Sverige kvarstod mannens privilegierade rättigheter längre än på många andra håll i Europa, detta berode främst på den sena industrialiseringen. Det var främst jorägarna (adel och bönder) som försvarade den hårda arvsrätten och giftorätten eftersom de inte ville ge delar av sitt arv till svärsonen istället för sonen.

# data[].attributes.body
Under 1800-talet ville folket ha mera rättigheter, dem dorg sig mera åt socialismen ideer om solidaritet och jämlikhet.
många bönder som flyttade in i storstäderna krävde rättigheterna i fabrikerna vilket skapade fackföreningar, vilket sedan ledde till att en riksdag inskaffades

# data[].attributes.body
Elen kom till Stockholm 1877  Sommelius & kompanis oljefabrik vid Skeppsbron gjorde försök med belysning med hjälp av båglampor .År 1878 installerades båglampor i Blanch’s Café vid Kungsträdgården. Det var den första inomhusbelysningen med elektricitet i staden. Vid denna tid skötte Stockholms gasverk med Klaragasverket stadens gatubelysning som i början av 1880-talet omfattade cirka 4 000 gatlyktor. Under 1910 talet startade det pa riktigt.

# data[].attributes.body
Arbetarnas livsvillkor förbättrades först under andra halvan av 1800-talet i samband med arbetarrörelsens och fackföreningarnas tillkomst. Arbetarna blev då bättre organiserade och fick mer att säga till om.

Socialismen var en kraftfull reaktion mot arbetarklassens svåra situation. När arbetarna blivit mer organiserade växte fackföreningar och socialdemokratiska partier fram som kunde föra arbetarklassens politiska talan.Arbetslösheten lev nu en betydande kraft och krävde politiskt inflytande. Under slutet av 1800-talet och början av 1900-talet genomfördes därför sociala reformer runt om i Europa som gjorde att arbetarnas levnadsvillkor förbättrades. I många länder infördes allmän rösträtt för män under 1900-talets början.

# data[].attributes.body
att flytta ut till sina nya jordar. I samband med det splittrades många byar och den gamla bygemenskapen gick förlorad. En annan följd blev att många bönder blev arbetslösa efter att ha sålt sin jord. En stor del av bondebefolkningen lämnade då landsbygden och flyttade till tätorter där de kunde arbeta vid stora maskiner inom industrin eller med andra nya yrken som uppkommit. Städerna blev därför fler och växte kraftigt under hela perioden.

# data[].attributes.body
Hygienen var förfånatsvärd bra förr i tiden även om den inte är lika bra som idag. De badade bastu på 1200 talet. Men de hade också inte så mycket fakta om hygien och i en fransk bok stog det att man inte skulle tvätta stt ansikte med vatten. Men uder 1800-talet så flyttade många in i städerna och det blev mera tätbefolkat. Det gjorde att sjudommarna spreds mycket lättare. Men de hade iallafall en dag där de tvättade sig. LÖRdagar. De rika började använda tanborste

# data[].attributes.body
Den industriella revolutionen gjorde många rika, men det fanns även en baksida.  Industriarbetarna i de första fabrikerna hade det eländigt med låga löner och fruktansvärda förhållanden. Oftast hade maskinerna inga skydd, och det inträffade många gånger olyckor. Det kunde till exempel hända att arbetare fastnade i de remmar som överförde drivkraften till de olika delarna av maskinen. Då drogs de in i maskinen och klämdes ihjäl eller blev stympade av de roterande maskinhjulen. Lönerna var i regel så låga att alla i en familj var tvungna att arbeta, även barn i 8-10 årsåldern. I Stockholm bodde de flesta trångt vilket gjorde att det lätt spreds olika sjukdomar.

# data[].attributes.body
Under 1700-talet så var vattenkraft Europas viktigaste energikälla. Vattenkraft spelade mycket större roll i samhället än vad andra kraftkällor gjorde på denna tiden.
vattenhjulen drev tusentals med olika kvarnar, pumpar, blåsbälgar, hammare, sågar med mer.

I slutet av 1800-talet började det ena vattenkraftverket efter det andra att växa upp. Det allra första togs i bruk i Wisconsin i USA år 1879.

# data[].attributes.body
Det var först under forntiden som klassamhället började växa. Människor blev uppdelade i olika grupper av arbete för att öka produktivitet. Samhället hade till exempel många bönder och få storbönder. Folket blev mer och mer uppdelat. De i högre klass ansågs viktigare och de i lägre såg samhället ner på. Den klass som man var född i var som en identitet, det var nästan omöjligt att bli klättra klassens pyramid.

# data[].attributes.body
1842 blev folkskolan Sveriges första obligatoriska folkundervisning. Nivån på lärarna skriftade rejält. I Vissa folkskolor var lärarna inte ens utbildade, istället kunde gamla soldater anlitas. Kyrkan styrde skolrådet och hade därför ett starkt grepp om folkskolan. Staten hade som mål att ge underklassens barn möjligheten att lära sig grundläggande kunskaper som att läsa, skriva och räkna, samtidigt att studera katekesen och Bibeln

# data[].attributes.body
Innan vattenledningar byggdes ut hämtade alla stockholmare sitt dricksvatten från stadens brunnar. Soporna, tvättvatten och köksavfall dumpades på stadens gator. Brunnarna förorenades ofta och spred smitta bland invånarna som hämtade sitt dricksvatten där. Under 1860-talet började Stockholms vattenledning byggas ut. Torrdassen gick till vattentoaletter under den här tiden.

# data[].attributes.body
Sverige fick ett riksväsende under den demokratisering som ägde rum under åren 1870-1914. Under den här tiden var den viktigaste frågan om allmän rösträtt skulle införskaffas. Det var framförallt den långa freden som pågick under 1800-talet som gav Sverige möjligheten att utvecklas politisk och industriellt. Många egendomslösa flyttade in i städerna för arbete och i sin tur skapade en kamp för bättre arbetsförhållanden. 1907 så infördes en kompromiss som gav de rikaste invånarna möjligheten att rösta men tillät inte fattigare delen av befolkningen att delta.

# data[].attributes.body
För den större delen av befolkningen under 1700- och 1800-talen bestod maten mest av gröt, soppor, välling och ibland fisk. Det var bara vid jul och andra festligare tillfällen som man åt kött och korv.

Den industriella betydde att maskiner tog över mycket av det arbete som människor och dragdjur hade utfört i fabrikerna och på åkrarna. En man på en skördetröska kunde ensam på en dag skörda ett fält som tidigare hade krävt att tiotals människor arbetade i en vecka. Nu gick det att producera mer mat än någonsin tidigare. tig Potatis spelade en viktigt då det var en av få saker som tål kylan under vintrarna.

# data[].attributes.body
Det som skedde under industriella revolutionen var att en stor del av jordbrukarna på landet bytte arbete till industrierna i städerna. Anledningen till att det var många som gjorde det var då man dels kunde få bättre betalt men även då samhället var mer utvecklat i städerna. Nackdelarna var att detta ledde till att städerna blev allt mer tätbefolkade och arbetarna trängdes i bostäderna vilket gjorde att många blev sjuka. Fördelarna var att utvecklingen i industrierna gick fortare, tex. utvecklades järnhanteringen mycket.

# data[].attributes.body
Den industriella revolutionen markerar en övergång från jordbrukssamhället till industrisamhället. Industrialismens första fas inleddes i Storbritannien under senare delen av 1700-talet.

Jordbruket i Storbritannien hade vid den här tiden genomgått stora förändringar. Fram till 1700-talet hade böndernas jordar varit uppdelade i mängder av tegar som i regel var utspridda runt byarna där de bodde. Under 1700-talet förändrades systemet och tegarna slogs istället ihop till större jordstycken som enskilda bönder kunde bruka. Jordbruket blev på så vis mer effektivt.

Befolkningen ökade, bönder blev arbetslösa och människor flyttade till städer. Det var som om jordbruk inte fanns längre så flera fabriker började byggas.

# data[].attributes.body
barnarbete var vanligt både före och efter industrialiseringen och  få  följde 12-årsgränsen. Det var särskilt vanligt i tändsticksfabrikerna, 1846 var 85 % av arbetarna barn. De fick ungefär en tredjedel av de vuxnas löner. även barnarbete begränsades  och 1881 bestämdes  att barn bara fick arbeta 6 timmar om dagen. Många tyckte  att barnarbete delvis var för svårt, men det nådde också barnundervisning och kristendomsundervisning. Andra var dock överens om att  föräldrar kunde uppfostra sina barn i fabriker

# data[].attributes.body
Vid 1800-talets början var kvinnor hårt styrda och hade inga rättigheter. Hon fick inte ärva, var inte myndig, hade ingen rösträtt och fick inte äga egendom. De liberala reformatorerna vid 1800-talets mitt hade främst medelklasskvinnornas behov för ögonen. Visserligen infördes den lika arvsrätten 1845 (tidigare hade en syster ärvt hälften av vad brodern fick), men den var främst riktad mot adeln. Med hjälp av en rad publicister och politiker genomfördes ändå en rad reformer. Med skråväsendets avskaffande 1846 och den fulla näringsfriheten 1864 öppnades den privata arbetsmarknaden för kvinnorna. År 1858 kunde ogifta kvinnor bli myndiga (vid 25 års ålder, senare sänkt till 21), men gifta kvinnor fick vänta till 1920. Kommunalreformen 1862 gav i princip kommunal rösträtt till kvinnan (dock ej valbarhet). Det fordrades dock egen skattsedel vilket bara en minoritet hade.

# data[].attributes.body
I sverige hade bönderna länge brukat sin egen jord. I byarna hade alla bönder så kallade tegar, som var en del av en åker. Systemet var uppbyggt så att alla skulle få en bit av den bästa och sämsta, och allt däremellan. Vissa bönde hade dörfär uppemot 50 olika tegar. Man behövde då jobba tillsammans med sina grannar för att kunna odla tillräckligt med mark och detta system begränsade utvecklingen av nya jordbruksmetoder.
Skiftesreformerna gick ut på att böndernas mark slogs ihop till en kontinuerlig yta och alla fick därför en mycket större skörd och man kunde odla mer jord. Många flyttade ut från byarna till sina sammanhängande landmassor på landsbygden, men eftersom att jordbruket blev mycket effektivare kunde också fler flytta in till städerna.

# data[].attributes.body
Sveriges demokratisering är en historisk process som sträcker sig över flera århundraden. Under medeltiden var Sverige ett feodalt samhälle med en stark kungamakt och en begränsad representation av folket. Under 1700-talet började dock en process av politisk modernisering, med en ökad betoning på parlamentarism och maktdelning.

Den mest betydelsefulla händelsen i Sveriges demokratiska historia är införandet av allmän rösträtt, vilket skedde gradvis under åren 1909 till 1921. Detta ledde till en ökad representation av folket i det politiska systemet och en mer inkluderande demokrati.

Under 1900-talet har Sveriges demokratiska system fortsatt att utvecklas, med en ökad betoning på politisk pluralism, yttrandefrihet och skydd för de mänskliga rättigheterna. Idag betraktas Sverige som en av världens mest demokratiska nationer, med en stark tradition av politisk frihet och social rättvisa.

# data[].attributes.body
Under 1800-talet så uvecklades tekniken kring glödlampor. Den strösta konsekvensen av detta var gatulamporna som lyste upp hela Stockholm. Kemins största upptäckt under denna tid var cement och sprängmedel som bägge hjälpte mäniskor bygga upp Stockholm.

# data[].attributes.body
Folkskolan trodde att föräldrar skulle lära sina barn att läsa. Eftersom detta visade sig vara utmanande i den snabbt utvecklande industriella världen, bildades förberedande skolor kända som "små skolor" mellan 1863 och 1864.

I mindre grundskolor krävdes inte legitimerade lärare; äldre soldater anställdes till exempel istället. Lärarnas kaliber varierade mycket.

Via prästens ledning av skolrådet och inflytande över lärarseminarierna fick kyrkan ett stadigt grepp om den allmänna skolan. Flera grupper kunde få sina behov tillgodosedda genom Folkskolan. Förutom att lära sig katekesen och Bibeln, ville staten att de lägre klassens barn skulle kunna läsa, räkna och skriva. Bönderna var för folkbildning men ogillade läroböcker och högskolor.

# data[].attributes.body
Under 1800-talet var kvinnokampen i Stockholm en del av den större kampen för jämställdhet och rättigheter. Kvinnor kämpade för rätten att utbilda sig och arbeta utanför hemmet, samt för rösträtt och politisk representation. Bland de tidiga kvinnliga föregångarna i Stockholm fanns Sophie Adlersparre, som grundade den första svenska kvinnorörelsen och startade tidskriften "Tidskrift för hemmet". Andra framträdande namn inkluderar Fredrika Bremer och Betty Pettersson, som båda arbetade för att förbättra kvinnors ställning i samhället genom sina skrifter och debatter. Det var dock först på 1900-talet som kvinnors kamp för rösträtt och politisk representation ledde till verkliga förändringar, inklusive införandet av allmän rösträtt för kvinnor i Sverige 1921.

# data[].attributes.body
Redan innan den industriella revolutionen var barnarbete vanligt. På landsbygden behövde barnen börja jobba så tidigt de kunde och hjälpa till med arbetet på gårdarna och resa långt för att jobba som pigor och drängar. Barnarbetet följde med i i industrisamhället. Tändsticksindustrin använde 1845 till 85 procent barnarbetare och bestämmelserna från 1846 om 12-årsgräns följdes inte. Cirka en tredjedel av glas-och tobaksindustrins arbetare var också barn, oftast med okvalificerade sysslor och för kanske en tredjedel av de vuxna arbetarnas löner. Med tid avtog barnarbetet och en förordning 1881 begränsades barnens arbetstid till sex timmar, nattarbetet var redan förbjudet.

# data[].attributes.body
Den första fackföreningen i Sverige grundades redan år 1846 av typografer, och fler kom efter. När arbetarna började organisera sig gjorde arbetsgivarna det samma. Arbetarrörelsen hade stor betydelse för folkrörelsen som spred sig under 1800-talet.

# data[].attributes.body
Det var först under forntiden som klassamhället började växa fram, i samband med att olika stater växte fram. Människor fick olika uppgifter i samhället och mycket snart blev de olika värda.

# data[].attributes.body
För den större delen av befolkningen under 1700- och 1800-talen bestod maten mest av gröt, soppor, välling och ibland fisk. Det var bara vid jul och andra festligare tillfällen som man åt kött och korv. Maten lagades över öppen eld och var beroende av tillgången. Värst var det i slutet av vintern när förråden sinat och många svalt. T

I takt med industrialiseringen växte tillverkningen av färdiga fabriksförpackningar. De varor som tidigast såldes i slutna förpackningar var kemisk-tekniska varor, tobak, tändstickor, sill, ansjovis och öl.

# data[].attributes.body
SKRIFTESREFORMEN
Skriftreformen syftar på en förändring av det skriftspråk som används för att skriva ett språk. En skriftreform kan innebära att man byter skriftsystem, förändrar stavning eller grammatik, eller på annat sätt gör förändringar i det skriftliga språket.

I Sverige genomfördes en stor skriftreform 1906, vilket innebar att stavningen i det svenska språket standardiserades och moderniserades. Detta gjordes för att göra stavningen mer konsekvent och enklare att lära sig och använda, och för att anpassa stavningen till den svenska grammatiken och uttalet.

Före skriftreformen var det vanligt att ord stavades på flera olika sätt, vilket kunde skapa förvirring och svårigheter för personer som försökte läsa och skriva svenska. Skriftreformen innebar att många ord fick nya stavningar, såsom "qvinnor" som blev "kvinnor" och "gåfvo" som blev "gav".

Skriftreformen ledde till en modernisering och standardisering av det svenska skriftspråket, vilket gjorde det enklare att lära sig och använda, och bidrog till en ökad enhetlighet i det svenska språket. Sedan dess har det genomförts mindre justeringar i det svenska skriftspråket, men 1906 års skriftreform anses vara den största och mest omfattande reformen.

STÄDERNA I LANDSBYGDEN
Städerna och landsbygden är två olika geografiska områden som skiljer sig åt på flera sätt. Städer är vanligtvis tätbefolkade områden med en högre grad av urbanisering och en mer utvecklad infrastruktur, medan landsbygden oftast består av mindre samhällen och öppna områden med färre invånare.

I vissa länder kan det finnas en tydlig uppdelning mellan städer och landsbygd, medan det i andra länder kan finnas en mer gradvis övergång mellan de två områdena. Det är också vanligt att städerna har en större andel av befolkningen som arbetar inom service- och tjänstesektorn, medan landsbygden ofta har en större andel av befolkningen som arbetar inom jordbruk och primärproduktion.

I många länder finns det en pågående diskussion om hur man ska hantera utmaningarna med att balansera utvecklingen mellan städer och landsbygd. Många ser det som viktigt att främja utvecklingen i båda områdena för att upprätthålla en jämn regional utveckling och minska klyftorna mellan städerna och landsbygden. Det kan inkludera investeringar i infrastruktur, utbildning och företagsstöd, liksom att öka samarbetet mellan städer och landsbygd för att utveckla lokala ekonomier och skapa nya jobbmöjligheter.

# data[].attributes.body
Samhället genomgick enorma ekonomiska förändringar, framförallt pga den industriella revolutionen som till en början tagit fart i Storbritannien. Jordbruket blev mer effektivt, bl.a pga de stora skiftesreformerna, vilket ledde till att mindre plats kunde försörja fler människor. Urbaniseringen ökade i takt med att åkerlapparna slogs ihop, och därför arbetade fler inom industrin. Detta ledde till att städerna och industrierna i dem växte, men många bönder blev arbetslösa.

Då jordbrukssamhället övergick till ett industrisamhälle byttes det gamla ekonomiska systemet (byteshandel) ut mot penningekonomi och lönearbete. Detta ledde till mer konsumtion, folk började handla mer i butiker än på marknader.

Den ekonomiska utvecklingen ledde också till ett nytt borgerskap som spred liberalismens idéer, och på så vis blev en fri marknad mer aktuellt istället för den gamla merkantilistiska läran. I samband med detta minskades den statliga kontrollen över ekonomin, och dessutom ökade den internationella handeln.

# data[].attributes.body
Sveriges demokratisering är en historisk process som sträcker sig över flera århundraden. Under medeltiden var Sverige ett feodalt samhälle med en stark kungamakt och en begränsad representation av folket. Under 1700-talet började dock en process av politisk modernisering, med en ökad betoning på parlamentarism och maktdelning.

Den mest betydelsefulla händelsen i Sveriges demokratiska historia är införandet av allmän rösträtt, vilket skedde gradvis under åren 1909 till 1921. Detta ledde till en ökad representation av folket i det politiska systemet och en mer inkluderande demokrati.

Under 1900-talet har Sveriges demokratiska system fortsatt att utvecklas, med en ökad betoning på politisk pluralism, yttrandefrihet och skydd för de mänskliga rättigheterna. Idag betraktas Sverige som en av världens mest demokratiska nationer, med en stark tradition av politisk frihet och social rättvisa.

# data[].attributes.body
Hälsosamt liv är ett krav för rent vatten. Och att separera avlopp, toaletter och dricksvatten är ett måste för rent vatten i en stad. Sjukdomar kan lätt spridas till stora populationer om avloppsvatten kommer i kontakt med dricksvatten.

Länge var det omöjligt att hantera stockholmarnas skräp och latriner, eller kiss och bajs, samtidigt som stadens invånare försågs med rent vatten. Stockholms vatten- och avloppssystem började byggas ut i slutet av 1800-talet. Sjukdomen kan då hindras från att sprida sig genom vattnet.

# data[].attributes.body
Under 1800-talet upptogs en kamp för ökad jämställdhet mellan kvinnor och män i samhället. Mannens privilegierade rättigheter kvarstod däremot länge, till konsekvens av den sena industrialiseringen jämfört med övriga Europa. I adels och hos bönderna var det mycket särbehandling mellan könen, och stora klyftor. I kampen för kvinnorna hämtade man från kvinnans sida stöd av religiösa skrifter, för att stödja deras åsikt. Kvinnans roll ansågs att vara modern och maka, som understöddes av vetenskapliga teorier där det togs upp argument kring kvinnans fysiska förmåga att arbeta och utföra arbete annars gjort av männen.

I kampen ville man förändra denna roll, och med tiden öppnades så så småningom möjligheter upp för kvinnor i arbetsvärlden först inom den privata sektorn men blev senare även mer förekommande i samhället. Sedan kom även rösträtten och rätten till fria studier för kvinnor, men senare under kampen.

# data[].attributes.body
1842 blev folkskolan obligatorisk. De flesta lärare var dåliga, och man lärde sig för det mesta bara att läsa. Ungefär 90% av alla svenskar kunde läsa under 1800-talet.

Folkskolan var en institution som uppfyllde många olika behov och krav från olika grupper i samhället. Staten hade som mål att ge underklassens barn möjligheten att lära sig grundläggande kunskaper som att läsa, skriva och räkna, samt att studera katekesen och Bibeln. Bönderna stödde idén om folkskolan, men var inte lika positiva till läroverk och universitet som ansågs vara skolor för överklassen. Liberalernas ideologi var att alla barn skulle ha samma möjligheter till utveckling på sikt.

Sammanfattningsvis, folkskolan var en viktig institution i samhället som uppfyllde behoven från olika grupper i samhället. Staten ville ge underklassens barn grundläggande utbildning, medan bönderna stödde idén om folkskolan men var mer skeptiska till andra högre utbildningsinstitutioner. Liberalerna ville ge alla barn samma möjligheter att utvecklas.

# data[].attributes.body
I början av 1800-talet utvecklades vattenturbinen. De tidiga vattenturbinerna användes, precis som vattenhjulen, för direkt drift av maskiner. I det vattenrika Sverige var vattenhjul och turbiner fram till 1800-talet den dominerande kraftkällan vid kvarnar, sågar, masugnar, massafabriker, pappersbruk, textilfabriker och andra mekaniska anläggningar.

# data[].attributes.body
Staden var fortfarande präglad av de medeltida gatorna och husen, vilket gjorde det svårt att införa moderna hygieniska åtgärder. Befolkningen levde trångt och sanitära förhållanden var dåliga. Sjukvården var också underutvecklad och tillgänglig endast för de mest förmögna.

# data[].attributes.body
1842 blev folkskolan Sveriges första obligatoriska folkundervisning. Nivån på lärarna skiftade rejält. I vissa folkskolor var lärarna inte ens utbildade, istället kunde gamla soldater anlitas. Kyrkan styrde skolrådet och hade därför ett starkt grepp om folkskolan. Staten ville att barnen skulle kunna läsa, räkna och skriva samt studera Bibeln.

# data[].attributes.body
När fackföreningarna växte till sig i starka organiserade sig även arbetsgivarna. 1902 bildades både Sveriges Verkstadsförening och Svenska Arbetsgivareföreningen (SAF) som idag heter Svenskt näringsliv.

Arbetarrörelsen med sin politiska och fackliga gren har betytt mest av folkrörelserna. Även den har äldre anor, i detta fall i 1850-talets radikala hantverksgrupper och liberala arbetarföreningar, som fram till 1890-talet utgjorde en konkurrent till socialdemokratins klasskampslinje.

# data[].attributes.body
Under 1800-talet var Stockholm en stad där ett tydligt klassamhälle började ta form. Staden hade tidigare varit präglad av en ståndsindelning, där adeln och prästerskapet hade hög status och styrde samhället. Men under 1800-talet växte den borgerliga medelklassen fram, och en allt större andel av befolkningen blev arbetare. Industrialiseringen medförde att en arbetarklass uppstod. En borglig medelklass växte också fram i Europa och USA.

# data[].attributes.body
Under 1800-talet var det inte särskilt demokratiskt i Sverige.  Det var bara de fria männen som fick rösta. Kvinnor, slavar och utlänningar hade ingen rösträtt. Liberaler och socialdemokrater la fram ett förslag om att både män och kvinnor skulle få rösträtt, men förslaget drevs inte igenom förrän slutet av första världskriget, då uppror och oroligheter i Europa övertygade högern att dem måste ge upp sitt motstånd för allmän rösträtt. Allmän och lika rösträtt infördes i maj 1919.

# data[].attributes.body
Den industriella revolutionen gjorde att Europa kunde gå från ett jordbrukssamhälle till ett industrisamhälle. De tekniska upptäckterna gjorde det möjligt att utveckla olika, nya saker som succesivt lett fram till dagens teknik. Ångmaskinen som energikälla var en mycket viktig upptäckt,  eftersom den gjorde att man inte behövde tänka på det geografiska läget, därför att man tidgare drev energin med vattenhjul. Nu kunde man istället ha ångmaskinen nära naturresurserna istället för vid vatten, som effektiviserade industrin. Ångmaskinen kunde även göra bättre och mer effektiva transportmedel, som ångdrivna tåg. Tågen och den nya kommunikationen gjorde att industraliseringen kunde öka, eftersom man kunde transportera saker på ett mycket mer effektivt sätt. Stenkolen var en viktig energikälla till slutet av 1800-talet, innan man kunde komma fram till olja som elektricitet. När man lärde sig att transportera elektrictet på större avstånd kunde industrin använda elektricteten och på sätt utvcekla den mer. Efter det började man att illverka stål och andra material., och industrin började att utvecklas mer och mer.

# data[].attributes.body
Under 1800-talet var Stockholm centrum för en rad olika folkrörelser och politiska strömningar. Här följer en kort översikt över några av de viktigaste rörelserna och engagemangen:

1. Arbetarrörelsen: Under 1800-talet växte arbetarrörelsen fram i Stockholm, som i resten av Europa. Arbetare organiserade sig i fackföreningar och kämpade för bättre arbetsvillkor och högre lön. År 1898 grundades Sveriges Socialdemokratiska Arbetareparti (SAP) i Stockholm, som kom att bli en av de största politiska rörelserna i landet.

2. Kvinnorörelsen: Kvinnorörelsen var också aktiv i Stockholm under 1800-talet. År 1849 grundades "Sällskapet för kvinnans politiska rösträtt", som kämpade för kvinnlig rösträtt. År 1884 startade Ellen Key och andra kvinnliga författare och konstnärer "Nya Idun", en tidskrift som var viktig för den tidiga svenska feministiska rörelsen.

3. Nykterhetsrörelsen: Nykterhetsrörelsen var också stark i Stockholm under 1800-talet. År 1859 grundades "Svenska nykterhetssällskapet", som kämpade mot alkoholismen och för ett nyktert liv. Rörelsen fick stor betydelse för utvecklingen av svensk alkoholpolitik.

4. Nationalismen: Nationalismen var också en viktig politisk strömning i Stockholm under 1800-talet. År 1809 avsattes kungen Gustav IV Adolf och ersattes av Karl XIII. Detta ledde till en starkare nationalkänsla i Sverige, och Stockholm blev centrum för en växande svensk nationalism.

Sammanfattningsvis var Stockholm under 1800-talet en plats där olika politiska rörelser och folkrörelser växte fram och kämpade för olika mål. Dessa rörelser var viktiga för utvecklingen av det svenska samhället och politiska systemet.

# data[].attributes.body
Industrialisering och urbanisering. Många flyttade från landsbyggden till städerna på grund av industrierna- dvs jobbmöjligheter. Ca 90% av invånarna i Sverige bodde fortfarande på landsbyggden 1850. Folk bodde trångt i städerna och behovet av bostäder ökade. Stockholms befolkning tredubblades under åren 1850-1900. Nödbostäder och småstugor byggdes då det inte fanns tillräckligt med bostäder för alla som flyttade till Stockholm.

# data[].attributes.body
Jordbrukssamhället övergick till industrisamhället det innebar att det gamla ekonomiska systemet med naturahushållning (byteshandel utan pengar) ersattes av penningekonomi och lönearbete. Den ökade användningen av pengar ledde till nya konsumtionsvanor och nya ekonomiska tankesätt som har präglat världsekonomin allt sedan dess. Detta märktes bland annat i städerna där folk i allt större omfattning handlade sina varor i butiker istället för på marknaden.

Men långt in på 1800-talet var ekonomiska regleringar och bestämmelser för inrikes- och utrikeshandel ett stort hinder för den ekonomiska utvecklingen.

Inrikeshandeln i de europeiska länderna bromsades långt in på 1800-talet av att företagare och affärsmän fortfarande var tvungna att vara sammanslutna i skrån. Inom det gamla skråväsande krävdes att alla företagare skulle besitta goda yrkeskunskaper och att skråna själva fick bestämma vilka som skulle upptas i deras yrkesfack. Utmärkande för skråväsendet var också dess strikta konkurrensbestämmelser som reglerade utbudet av varor och arbetskraft. Systemet med indelningen i skrån var därför ett stort hinder för de flesta som ville starta en affärsverksamhet, men också för de företag som ville växa sig större och utöka sin marknad.

Allteftersom skråväsendet upphörde i Europa under 1800-talets gång och nya liberala lagar trädde i kraft som bland annat motverkade monopol, blev det fritt för vem som helst att starta en affärsrörelse. I Sverige skedde detta vid mitten av 1800-talet.

# data[].attributes.attachment_caption
Mindre jordlotter slogs ihop till större.

# data[].attributes.body
Skiftesreformerna gick ut på att slå ihop bönders mindre jordlotter och skapa större lotter för att effektivisera jordbruket. En fördel med skiftesreformerna var att det gav större avkastning och det gick nu enklare att expandera jordbruket. Sveriges effektivisering inom jordbruk ledde även till export av spannmål och globalisering. En stor nackdel av skiftesreformerna var att jordbruket krävde mindre arbetskraft och många blev arbetslösa.

# data[].attributes.body
Den industriella revolutionen var en omvälvning från jordbrukssamhälle till industrisamhälle som innebar stordrift och masstillverkning med maskinella hjälpmedel och som inleddes i Storbritannien cirka 1760 inom textilindustrin, särskilt bomullsindustrin och fortsatte till början av 1830-talet

Industrialiseringen inleddes i England i slutet av 1700-talet och innebar en förflyttning av arbetstillfällen och människor från jordbruk på landsbygden till städernas industrier. Textilbranschen var den första branschen som mekaniserades och lade grunden till den industriella revolutionen.

Den industriella revolutionen ger oss tekniska hjälpmedel, mer mat och bättre medicin, så att många fler människor kan överleva. Samtidigt har det lett det till en skadad miljö på många platser. Under den industriella revolutionen börjar vägar och järnvägar utvecklas.

# data[].attributes.body
När jordbrukssamhället övergick till industrisamhälle så ersattes byteshandel utan pengar till penningekonomi och lönearbete. Industrialiseringen gjorde att samhället ändrades, istället för att folk själva framställde vad de behövde för att överleva så gjorde masstillverkningen i industrierna att varorna blev billigare och enklare att köpa. Kapitalismens expansion lade grunderna för vår moderna ekonomi

# data[].attributes.body
Barnarbete var vanligt både innan och efter industrialiseringen, och det var få som följde åldersgränsen 12-år. Speciellt i tändsticksfabrikerna var det vanligt, år 1846 var 85 procent av arbetarna barn. De fick ca en tredjedel av de vuxnas löner. Så småningom begränsades barnarbetet, och 1881 bestämdes det att barn endast fick jobba 6 timmar om dagen. Många tyckte nämligen att barnarbetet dels var för svårt men också hämmade barns utbildning och kristna uppfostran. Andra ansåg dock att det var bra för föräldrar att kunna uppfostra sina barn i fabrikerna.

# data[].attributes.body
Skiftesreformerna var några svenska jordbruksreformer. Detta gick ut på att böndernas många utspridda jordlotter slogs samman så att jordbruket blev effektivare. Detta ledde till en större avkastning. En följd av detta blev också att bönderna nu kunde flytta ut från byarna, till sina sammanhängde ägor på landsbygden. Skiftesreformerna förändrade landsbygderna i Sverige under 1800-talet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Skiftesreformerna var några svenska jordbruksreformer som genomfördes i omgångar - enskiftet, storskiftet och laga skifte - från slutet av 1700-talet till en bit in på 1800-talet. Ännu under

# data[].attributes.headline
Vi fyller på med fakta från SO-rummet - länk nedan.

# data[].attributes.subject
Vi fyller på med fakta från SO-rummet - länk nedan.

# data[].attributes.body
I grupper:
1. Gå in på: https://www.so-rummet.se/kategorier/historia/det-langa-1800-talet/livet-pa-landet-och-i-staden-1776-1914#.
2. Läs på om ditt/ert ämne.
3. Klicka på klassens inlägg (+).
4. Skriv rubriken på ditt/ert tema
5. Skriv några meningar om det ni får reda på - fina meningar och egna ord, såklart!
6. Om en stund får ni berätta vad ni har fått reda på för klassen.

Här är länken till ytterligare en källa: https://stockholmskallan.stockholm.se/teman/stockholms-sociala-historia/brunnar-dass-och-avlopp/