# data[].attributes.headline
Esteetika ja Tantsukool OÜ, Laada 6b, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Esteetika ja Tantsukool OÜ, Laada 6b, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Juba 2. klassist alates olen ma käinud tantsimas. See on minu jaoks eriline koht ja olen üle aastate leidnud sealt tõelise ja autentse kogukonna. Olen leidnud endale sealt sõbrad ja kallid kaaslased, kellega koos aega veeta ja tantsida.  Teekond on olnud raske kuid olen jõudnud kaugele, kuid seda mitte üksinda vaid koos.
Minu jaoks on enda liikumine ja üleüldiselt sport väga oluline. Kohtlen seda prioriteedina. Veedan palju aega seal hoones ja olen selle üle õnnelik.

# data[].attributes.location_name
Kiviõli Seikluskeskus, Mäepealse tee, Kiviõli, Ida-Viru County

# data[].attributes.headline
Kiviõli Seikluskeskus, Mäepealse tee, Kiviõli, Ida-Viru County

# data[].attributes.subject
Kiviõli Seikluskeskus, Mäepealse tee, Kiviõli, Ida-Viru County

# data[].attributes.body
Kiviõli asub Ida-Viru maakonnas Eestis.
Kiviõli on tuntud oma kauni looduse poolest. Seal asub Kiviõli Seikluskeskus, kus saad matkata ja nautida loodust. Kiviõli Seikluskeskuse läheduses on ka Kiviõli Seikluskeskuse matkarajad, kus saad jalutada ja nautida kaunist loodust. Lisaks sellele on Kiviõli lähedal ka mitmeid kauneid järvi, kus saab ujuda ja paadiga sõita.

Kiviõli on huvitav koht, kus on palju erinevaid atraktsioone, näiteks seikluspargid, motokeskused ja suurepärased matkarajad.
Samuti on Kiviõli motokeskused populaarsed, kus saad sõita motokrossirajal ja nautida kiirust.

# data[].attributes.body
Kauksi rand asub Ida-Viru maakonnas.
See on üks Eesti pikemaid liivarandu. Rannas on palju ruumi, nii et inimesed saavad seal päevitada, ujuda ja rannavõrkpalli mängida. Samuti on võimalik rentida erinevaid veespordivarustusi. Rand sobib hästi ka pikniku pidamiseks, sest seal on laudade ja grillimisvõimalustega piknikuala.

Kauksi rand on ilus sellepärast, et seal on lai liivarand, rikkalik taimestik, kaunid rannakaljud ja puhas meri. See on ideaalne koht, kus nautida päikesepaistet, ujuda ja lõõgastuda.

# data[].attributes.body
Puhatu looduskaitseala on kaitseala Alutaguse vallas Ida-Virumaal. Selle pindala on 12386,4 hektarit, millest maismaad 12319,5 ha. Kaitseala koosneb osast sooalast – Puhatu soostikust.

Kaitseala ajalugu ulatub 1967. aastasse, mil tähelepanu alla võeti Poruni jõe ürgorg. Aastal 1990 moodustati ka Permisküla taimestiku mikrokaitseala. Looduskaitsealaks organiseeriti maa-ala Eestimaa Looduse Fondi ettepanekul 1999. aastal.

Looduskaitseala territooriumile kuuluvad järgmised Puhatu soostiku sood: Mustaladva, Putki, Puhatu, Lutsina ja osa Krivasoost. Sealseid sooalasid asustab palju haruldasi looma- ja taimeliike, näiteks esimesse kaitsekategooriasse kuuluvad kotkad (merikotkas, kaljukotkas, kalakotkas), rabapüü, teisest kategooriast näiteks metsis.

# data[].attributes.body
Põhja-Kõrvemaa looduskaitseala asub Vahe-Eesti põhjaosas Aegviidust põhja pool ja moodustati suletud sõjaväe polügooni alale 1991. aastal, praegune pindala on 13 157,9 ha. Ala oli praktiliselt inimtühi ning paljud kooslused kujunenud inimmõjudeta. Kaitseala suursuguseid maastikke on kujundanud viimane jääaeg. Pinnamood on väga mitmekesine: ooside ahelikud, lavaja pinnaga kuplid, liivikud ning üle 30 eriilmelise ja sügava järve. Ligi poole territooriumist katavad erinevad soo- ja soometsakooslused. Metsades on valdavad okaspuud. Maastiku mosaiiksus ja eriilmelised järved pakuvad sobivaid kasvukohti erinevatele taimeliikidele ning elupaiku varjatud eluviisiga linnu- ja loomaliikidele sh suurulukitele.

Paikkonna elanikkond pole olnud kunagi arvukas, tähendab ju „kõrb, kõrve“ suurt metsa või laant. Koitjärve metsakülas mõnda aega elanud kirjanik Anton Hansen Tammsaare on jäädvustanud kaitseala maastikud ja paigad oma loomingus.

# data[].attributes.location_name
Käsmu matkarada, Laane tee, Käsmu, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Käsmu matkarada, Laane tee, Käsmu, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Käsmu matkarada, Laane tee, Käsmu, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Käsmu matkarada asub Eesti põhjarannikul Lahemaa rahvuspargis ja pakub külastajatele võimalust nautida kaunist loodust ning avastada piirkonna rikkalikku kultuuripärandit. See matkarada kulgeb mööda mereäärset ala ja metsateid ning pakub mitmekesiseid vaateid nii merele kui ka metsadele.
Käsmu matkaraja pikkus on umbes 6 kilomeetrit ning sellel on mitu erinevat marsruuti, mida külastajad valida saavad, olenevalt oma eelistustest ja ajalisest võimalusest. Rada on hästi märgistatud ja lihtne järgida, mis muudab selle sobivaks nii algajatele kui ka kogenud matkajatele.

Raja alguspunkt asub Käsmu poolsaare ääres, mis on tuntud kui Eesti meresõidu ja kalurite pealinn. Matkaraja käigus saate imetleda kaunist merevaadet ning avastada erinevaid vaatamisväärsusi. Sealhulgas võite külastada Käsmu kaptenite küla, kus saate tutvuda piirkonna rikkaliku merenduspärandiga. Samuti on võimalik külastada Käsmu meremuuseumi, mis jutustab lugusid mereajaloost ja meremeeste elust.

# data[].attributes.body
Ka see on koht, kus olen terve elu käinud.
Enamasti jällegi suusatamas.
Olen osalenud seal suusavõistlustel, kui ka niisma seal sportinud.
Mitmed mäed pakuvad sportimisel head võhmale võtu kogemust.
Seal asub ka kohvik, kus peale rasket tööd saab sooja jooki nautida.
Usun, et ka suvel on seal meeldiv aega veeta koos pere ja sõpradega.

# data[].attributes.location_name
Tapa - Ohepalu (Rutkaste) matkarada, Võidu puiestee, Tapa, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rutkaste matkarada on kaunis paik, nii suvel, talvel, kevadel või sügisel.
Raja esimene 1,5 km pikkune lõik on soine, kuid peale Valgejõe ületamist jõuab Rutka mägedesse, kus ooside harjal kulgeb hea tee. See osa rajast asub Ohepalu looduskaitsealal.
Matkarajal saab liikuda rattaga, suuskadega ja muidugi ka jalgsi.  Minu lemmik on kindlalt suuskadega liiklemine, kuna mulle väga meeldib suusatada. Pea iga talv läbin natuke Rutkaste rajast koos oma perega.
2021.a sügisel ehitasid vabatahtlikud matkarajale uue silla üle Valgejõe. Ehituses osales ka minu isa.
Olen sünnist saati Rutkaste rajal käinud ning sealsetel koorraldatud üritustel kaasa löönud.

# data[].attributes.body
Väike-Maarja lähedal asuvad 7 selgeveelist Äntu järve. Järvedest suurimad on Valgejärv, Roheline ehk Vahejärv ja Sinijärv. Kaks viimast on unikaalsed eriliselt sinakasrohelise värvuse ja vee läbipaistvuse poolest. Järvede põhjas olev hele järvelubi koos ümbritseva loodusega annab veele kauni värvuse. Siniärve oletatav läbipaistvus ulatub 15 meetrini, kuigi suurim sügavus järves on vaid 8 m. Suure läbipaistvuse tagavad võimsad allikad. Suurte allikate tõttu ei ulatu veetemperatuur ka suvel oluliselt üle 10-15 kraadi, aga ülemine umbes poolemeetrine veekiht võib olla piisavalt soe ujumiseks.

Minu arust näevad kõik Äntu järved väga lahedad välja ning sealne ümbruskond on tohutult kaunis.

# data[].attributes.body
Ontika pankrannikul asuv Valaste juga on oma üle 30-meetrise veeseinaga Eesti kõrgeim. Valaste joa trepistikult ja matkarajalt avaneb hea vaade maakera 400 miljoni aasta jooksul tekkinud kihtidele. Vaatemängulisem on juga kevaditi ja suurvee ajal. Eriti maalilised vaated avanevad Valastes talvel, kui puhuvad merelt põhjatuuled, mis tekitavad koos veepritsmetega pankrannikul asuvatele puudele jääskulptuure.  Avatud on trepid joa juurest mere äärde ja klindimetsas kulgev 1,3 km pikkune matkarada. Loodusvaadete nautimise järel saab joa vahetus läheduses asuvas kohvikus süüa ja puhata.

Minu arust näeb see väga äge ja võimas välja ning kõik, kes Ida-Virumaale kunagi sattuma peaksid, võiksid seal ära käia.

# data[].attributes.body
Mul oli tõesti väga meeldiv kogemus Viru Folgil. See oli mulle kui muusikahuvilisele tõeliselt meeldiv kogemus, sest sain nautida suurepärast live-muusikat erinevatelt artistidelt ning tutvuda erinevate kultuuride muusikapärandiga.

Ma arvan, et Viru Folk on ellu kutsutud selleks, et tuua kokku erinevad kultuurid ja rahvad ning jagada neid kõiki ühise muusikaelamuse kaudu. Festivali eesmärk on pakkuda mitmekesist kultuuriprogrammi, mille raames saavad inimesed tutvuda erinevate muusikastiilide ja traditsioonidega.

Festivali olulisust kohalikele kogukondadele on raske ülehinnata. See on suurepärane võimalus tutvustada kohalikku kultuuripärandit ning tõmmata tähelepanu oma piirkonnale. Lisaks annab festival tööd paljudele inimestele, kuna sellega kaasneb suur hulk logistilisi ja korralduslikke ülesandeid, mis nõuavad paljude spetsialistide kaasamist.

# data[].attributes.location_name
Esteetika ja Tantsukool OÜ, Laada, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Esteetika ja Tantsukool OÜ, Laada, Rakvere

# data[].attributes.subject
Esteetika ja Tantsukool OÜ, Laada, Rakvere

# data[].attributes.body
Juba 2. klassist alates olen ma käinud tantsimas. See on minu jaoks eriline koht ja olen üle aastate leidnud sealt tõelise ja autentse kogukonna. Olen leidnud endale sealt sõbrad ja kallid kaaslased, kellega koos aega veeta ja tantsida.  Teekond on olnud raske kuid olen jõudnud kaugele, kuid seda mitte üksinda vaid koos.
Minu jaoks on enda liikumine ja üleüldiselt sport väga oluline. Kohtlen seda prioriteedina. Veedan palju aega seal hoones ja olen selle üle õnnelik.

# data[].attributes.location_name
Rakvere linnastaadion, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere linnastaadion, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere linnastaadion, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Mälestused Staadionilt

Mu kallid mälestused staadionilt on siiani minu südames ja meeles eredalt säilinud. Mul oli au veeta seal palju toredaid päevi ning kogeda elamusi, mis on tänaseni minu jaoks unustamatud.

Mäletan selgelt oma esimest korda staadionil. See oli suur ja avar, täis energiat ja põnevust. Olin sel ajal alles noor ja uudishimulik ning seega oli see minu jaoks tõeliselt eriline kogemus. Ma ei suutnud uskuda, kui suur see staadion tegelikult oli ja kui palju rahvast sinna mahutada võis.

Veetsin staadionil palju aega, olles osa erinevatest spordiüritustest ja võistlustest. Mäletan eriti hästi, kuidas ma istusin kord tribüünil ja vaatasin, kuidas jalgpallurid võitlesid palli pärast väljakul. Nad olid nii osavad ja kiired ning nende liikumised olid nii elegantse ja graatsilised.

Ma armastasin ka staadioni õhkkonda - see oli alati täis elu ja rõõmu. Inimesed olid alati rõõmsad ja elevil ning ma naudin nende seltskonda väga.

# data[].attributes.location_name
EELK Rakvere Kolmainu kogudus, Pikk, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
EELK Rakvere Kolmainu kogudus, Pikk, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
EELK Rakvere Kolmainu kogudus, Pikk, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kolmainu kogudus on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudus Rakveres. Mina kuulun selle kiriku kogukonda. Mu pere on selle kiriku liige ning me käime seal erinevatel teenistustel ja jõulupühade ajal. Rakvere Kolmainu kiriku kogukond on väga mõistev ja sõbralik. Kõik hoolivad teineteisest ja osalevad koos kiriku pühadel.

Talve ajal on väga puhastav ja meeldiv käia seal koorilaule ning pastori jutlust kuulamas. Kirik on paik kuhu saan alati pöörduda, kui otsin tuge või soovin nõuannet.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere Teater on teater rakveres. Teater on ainulaadne ja poplaarne paik, kust teatrielamust saada. Isiklikult olen seal väga tihti etendusi käinud vaatamas ning iga kord olen saanud uue kogemuse. Rakvere Teatris mängivad kogenud ja andekad näiteljad, kes suudavad oma kehastatud tegelased imeliselt ellu tuua.

Näidendid, mida Rakvere Teatris esitatakse on mitmeküllased ning ülemaailmseid. Seal on võimalus vaadata nii vene, saksa, rootsi, soome, inglismaa ja veel paljude teiste riikide lavastusi. Samuti on võimalik nautida maailma kuulsate kirjanike raamatute põhjal tehtud näidendeid. Näiteks praegu lavastatakse Rakvere Teatris Franz Kafka filosoofilise romaani "Metamorfoos" põhjal tehtud näidentit, mis tundub eriti põnev.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Spordikeskus, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Spordikeskus, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Spordikeskus, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Mina käin kergejõustiku kogukonnas ja mulle meeldib sealne atmosfäär. Seal on palju inimesi, kes jagavad sama kirge joostes. Meie treener on väga motiveeriv ja aitab meil saavutada oma eesmärke. Kergejõustiku kogukonnas on palju erinevaid võistlusi, mis toimuvad aasta jooksul. Mõned neist on väga populaarsed. Ma armastan seda, kuidas võistlused annavad meile võimaluse oma oskusi näidata ja teiste inimestega kohtuda. Ma armastan ka seda, kuidas kogukond on üksteise vastu toetav ja julgustav.

# data[].attributes.location_name
Tapa Kultuurikoda, Kesk, Tapa, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Tapa Linnaorkester on Tapal tähtis olnud juba aastakümneid. Ka mina olen 2021. aastast sellest osa saanud.
Tapa linnaorkester nimetati 2021. aastal Aasta Orkestriks.
Orkestris mängimine ei tähenda ainult istumist ja noodi lugemist, vaid lisaks sellele olen sealt leidnud imelisi inimesi. See kogukond on ülimalt tore, kellega koos reisidel käia ja aega veeta. Reise on olnud mitmeid, nii kodumaalt üpris kaugeid, kuid ka lähedasi.
Tapa Linnaorkester on esinenud mitmetel Laulupidudel, nii ka see aasta, kus ma võtan laulupeost esimest korda orkestriliikmena osa.
Muidu on iga-aastaselt kavas nii uus-aasta konsert, kevadkonsert ning ka suvekonsert, mis võtab aset alati Tapa Linnapäevadel.
Olen tänulik, et kuulun sellesse kogukonda ning loodan sellest osa saada veel järgnevateil aastatel.

# data[].attributes.location_name
Võsu Rannaklubi MTÜ, Mere, Võsu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Iga-aastane Võsul toimuv muusikafestival, on nii mõnelegi tuttav. Seda korraldab meile inspiratsiooniloengust tuttav Kristiina Isand-Savinski ja Romeo Savinski.
Esimene festival toimus 2012. aastal.
Seal on esinenud mitmed tuntud muusikud, nagu 5-MIINUST, Nublu, 2 Quick Start, Tanel Padar, Koit Toome jne.
Lisaks headele muusikutele on seal ka niisma tore aega veeta: meri on kohe kõrval ning päikseloojang õhtul on kaunis.
Ka see aasta toimub festival, kus on jällegi mitmeid tuntud esinejaid.
See aasta ma festivalile küll ei lähe, kuid kaalun seda kindlasti järgmine aasta.

# data[].attributes.location_name
Tapa Kultuurikoda, Kesk, Tapa, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Üks koht minu kodulinnas, kus on toimunud mitmeid kultuuriüritusi, on kindlasti Tapa kultuurikoda.
Seal olen käinud nii mitmetel konserditel ja üritustel, mis on olnud väga toredad. Olen ka ise seal mitmeid kordi esinenud, nii lauluvõistlustel, muusikakooli ja orkestri konserditel, laulukoori konserdil jpm.
See on tore ja hubane, ning sai ka drastiliselt uue näo pärast aeganõudvat remonti. Nüüd on maja väga moodne.
Kultuurikoja saal on ka ühtlasi kinosaal. Olen seal mitmeid filme käinud vaatamas.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Üks kogukondadest, kuhu me kõik kuulume, on Rakvere Riigigümnaasiumi kogukond. Kogukonnaga liitusime esimesel septembril, 2022 ning me kõik oleme selle liikmed tänase päevani. Alguses vajas kogu see sisseelamise protsess veidike aega, sest ma olin harjunud enda vana kooliga, mida võiks ka kindlasti nimetada omaette kogukonnaks. Mulle tundub, et nüüdseks on kõik ilusti sisse elanud ja naudivad Rakvere Riigigümnaasiumis õppimist. Ma arvan, et ühtsuse tunnet tegi tugevamaks see, et saime uude majja, sest siis olid kõik õpilased lõpuks ometi ühes kohas. Ma olen väga tänulik, et saan kuuluda sellisesse kogukonda, mis on nii sõbralik ja tore.

# data[].attributes.location_name
Eesti politseimuuseum, Tallinna, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Eesti politseimuuseum, Tallinna, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Eesti politseimuuseum, Tallinna, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Eesti Politseimuuseum asub Pika tänava alguses Tallinna tänaval ajaloolises hoones. 2013. aastal avatud Eesti Politseimuuseum on interaktiivne tervele perele mõeldud muuseum-teemapark, kus külastajad saavad läbi isetegevuse ja mängu kogeda politsei igapäeva tööd. Muuseum annab ülevaate tähtsamatest valdkondadest politsei töös ning kogub ja säilitab politsei ajaloolist pärandit. Seal saab mõõta enda reaktsioonikiirust autoroolis, panna selga politsei varustust, võtta sõrmejälgi, kehastuda eriüksuslaseks, kohtueelse uurimislabori spetsialistiks (lahata südant, tuvastada mõrvarelv), mõõta tänaval kiirust ja palju muud. Tegevusterohkes sisehoovis on osavusrada, elektriautod, helikopter, mootorratas, politseijaoskond ja liiklusväljak.

Olen külastanud Politseimuuseumit päris mitmeid kordi. Ma sain seal sünnipäevadel käia ning ei pidanud kunagi pettuma, sest iga kord oli seal nii lahe. Kõik muuseumid on minu arust kultuuri arendamiseks väga olulisel kohal.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere Vallimäel valmis 2020. a. suvel unikaalne, ligi 7 hektaril laiuv suurejooneline vabaõhukeskus. Rakvere Vallimäe nõlvade vahele loodud esinemispaigas on 4200 istekohaga pealava ning 800 istekohaga foorumlava, (amfiteater) ala pole loodud vaid ürituste korraldamiseks - Vallimäel on mitmeid nurgakesi ning vaateplatvorme vaba aja veetmiseks, pikniku pidamiseks ja mõnusaks jalutuskäiguks. Tegemist on ööpäevaringselt avatud, valgustatud kaasaegse rohelise linnakeskkonnaga, kus saab nautida kauneid vaateid kogu Rakverele. Üritustevälisel ajal on Vallimäe Vabaõhukeskus kõigile tasuta avatud.

Mina olen Vallimäel käinud paljudel kontsertidel ning need on olnud väga erilised ja meeldejäävad. Ma arvan, et tänu Vallimäe, on kultuur Rakveres kindlasti palju arenenud.

# data[].attributes.body
Minu esivanemad Landbergid. Minu isapoolsed esivanemad on pärit Väike-Maarja kihelkonna Porkuni mõisa Naraka (hilisema nimega Männisalu) külast. See oli väike, suurematest teedest eemal asunud külake. Eesti kultuurilukku on see küla läinud seoses Osvald Toominga elulooga. Nimelt veetis tulevane kirjanik oma lapsepõlve Naraka metsavahitalus, kuna isa pidas metsavahi ametit. Tänaseks on küla kadunud.
18-19. sajandi vahetusel oli Narakal Hanso Tooma talu, kus elasid Toomase poeg Mihkel ja ta kaasa Leno. 1791 sündis neil poeg Jaan. Niisiis Mihkli Jaan, minu vanaema vaarisa. Tooma talust sai Mihkli talu. Mihkel suri (veel pärisorjana, ilma priinimeta) 1812, olles 47-aastane. Talu hakkas ema Leno toel pidama poeg Jaan. Priinimi Landberg saadi 1835.

# data[].attributes.headline
Kadrina kihelkond, Lasila mõis, Kagerla küla

# data[].attributes.subject
Kadrina kihelkond, Lasila mõis, Kagerla küla

# data[].attributes.body
Minu vanaema Odette abiellus läbi minu vanaisaga Kirsside perekonda. Kirsid on pärit Kadrina kihelkonna Lasila mõisa Kagerla külast Mihklirahva talust. 1817
sündis seal Aabrami Mihkli ja ta abbikaasa Anna poeg Aabram, kes, saanud aprillis 1835 priinimeks Kirsch, abiellus 1839 Sepa Juhani tütre Lenoga. Nende lapsed on:
Ann, kes abiellus 1863 Jaan Pajoga (1839-1906). Naad pidasid koos Lepna-Väljataguse
külas Rometo (Roometi) talu. Pärast vanemate surma päris talu poeg Juhan (sünd Lasilas 1864), kes
suri vanapoisina. Tal aitas talu pidada täditütar Leena Valdmann.
Juhan, kes abiellus 1869 Juuli Jaani tr Remmeliga. Nende esimene poeg oli Jaan- Gunnari vanaisa.
Teised lapsed: Kai, Jakob ja Kristina.

# data[].attributes.body
mina ja mu isa oleme pärit Piiralt, see asub Rakvere lähedal. Minu lemmikkoht oli Palermo, sest sain seal jooksmas, kelgutamas ja suusatamas sõpradega käia. Mu isale meeldis käia Piira metsas, sest ta sai seal sõpradega jooksmas ja mängimas käia. Kevadeti oli korteri taga ilus jõgi ja ka mänguväljak.

# data[].attributes.body
Minu ema elas uhtnas, talle meeldis käia sõpradega mõisapargis, sest seal oli suur külakiik.
Uhtna on väike küla Eestis, Järva maakonnas, kus elab umbes 150 inimest. Küla on tuntud oma ajaloolise Uhtna mõisa ja vanima puidust kiriku poolest. Uhtna majanduslik tegevus on peamiselt seotud põllumajanduse ja metsandusega. Küla on populaarne matkamiseks ja looduses liikumiseks ning seda ümbritsevad kaunid metsad ja küngaste piirkonnad.

# data[].attributes.body
See on populaarne kohalik vaatamisväärsus ja puhkekoht, kus saab nautida loodust ning teha matku ja jalutuskäike. Tammikus on rohkem kui 60 hektarit metsa, mis on suuresti koosneb tammedest, kuid seal kasvab ka teisi puuliike. Seal on mitmeid matkaradu ja jooksuradasid, mis sobivad hästi erinevateks välitegevusteks, näiteks matkamiseks, jooksmiseks ja jalgrattasõiduks. Lisaks on seal ka looduslikud linnuvaatlusrajad ja võimalused marjade ja seente korjamiseks. Rakvere tammiku ajalugu ulatub tagasi keskajale, kui see oli osa Rakvere mõisast. Tammikut on aastate jooksul erinevate valdajate käes olnud ning tänapäeval kuulub see Rakvere linnale. Tammik on oluline koht kohalikule elanikkonnale ning atraktiivne sihtkoht turistidele, kes soovivad nautida loodust ja ajaloolist pärandit.
Tammik on minu isa jaoks oluline koht, kuna väiksena mängis ta seal tihti sõpradega. Samuti tegi ta seal palju trenni, näiteks käis kevadel jooksmas ning talvel suusatamas.

# data[].attributes.body
Annikvere on küla, mis asub Vinni vallas. Seal on Annikvere mõis, mis on ehitatud 19. sajandil klassitsistlikus stiilis ning sellel on ilus pargi- ja tiigiala. Lisaks mõisale on Annikveres veel mitmeid huvitavaid vaatamisväärsusi. Näiteks võib külastada Annikvere kirikut, mis pärineb 18. sajandist. Seal on säilinud ka vana kirikukell, mis on valatud 1623. aastal. Annikveres on ka kaunis loodus, sealhulgas Kellavere maastikukaitseala, kus on võimalik nautida matkamist ja looduse ilu. Samuti asub Annikveres Lepna maastikukaitseala, mis on tuntud oma vanade puude poolest.
Minu vanaisa kasvas Annikveres üles. Tema vanematel oli seal suur talu ning neil oli palju loomi: hobused, sead ja kanad. Selle tõttu on Annikvere mu vanaisale südamelähedane koht.

# data[].attributes.body
Roela on alevik Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Külast põhjas asuvad Roela mõis, vesiveski ja kõrts. Kuni aastani 1996 tegutses Roelas keskkool, mis hiljem muudeti põhikooliks.

Roela kandis elavad siiani mu vanaema sugulased. Need pereliikmed on tegutsenud Roela kultuuri ja hariduse vallas, töötanud kultuurimaja ning koolijuhtidena, õpetajate ja muusikutena.

# data[].attributes.body
Viru-Jaagupist on pärit minu vanavanaema ja vanavanaisa. See on kirik, kus nad abiellusid ning nad on maetud Viru-Jaagupi surnuaiale. Minu vanavanaema oli väga aktiivne Viru-Jaagupi koguduse liige ka nõukogude ajal. Ta kuulus kiriku juhatusse, laulis kirikukooris ning aitas hoolitseda kiriku koguduse liikmete  eest.

Minu vanavanaisa tegutses Viru-Jaagupis esimese Eesti Vabariigi ajal ehitusettevõtjana ja mitmed Viru-Jaagupi hooned on tema ehitatud, sealhulgas ka pastoraat.

# data[].attributes.body
Olen Tapa vallast, Tapa linnast pärit. Siit on pärit ka mu isa ja vanaema. Mu ema on aga Viljandist, niiet seda kaardile märkida ei saa, kuid ta on Tapal elanud ca 25 aastat, niiet ta teab sellest kohast üsnagi palju.
Meil on Tapa vallas mitmeid tähtsaid kohti. Kohti kus pidevalt käime ning mis on meile armsaks saanud. Nt. Lehtse, kus toimub iga aasta mitmeid kultuuriüritusi, Kadrina, kus mu õde on keskkoolis käinud ning kus mina olen terve elu pidevalt sealset spordihoonet kasutanud... Neid kohti on palju.

# data[].attributes.body
Olen Tapalt pärit ning ka seal terve oma elu elanud. Nimelt mu isa ning mu vanaema on ka sealt pärit.
Tapa on väike linnake Lääne-Virumaa lääneosas ning asub peaaegu Harjumaal.
Tapa linn tundub tavaelanikule väike, kuid tegelikult pindalalt on see isegi suurem kui Rakvere või Viljandi (17.32 km²-Tapa pindala). See on sellepärast, et Tapal asub suur kaitseväebaas. Tapa on ka tuntud raudteesõlm, Tallinn-Narva-Tartu rongide kohtumispaik. Soodsa asendi tõttu on Tapa linnast kujunemas arvestatav vabariikliku ja rahvusvahelise tähtsusega kaubandus- ning transiitkaubanduse keskus.
Minu vanaema on pärit Tapa külast. Tapa küla asus Tapa mõisa pargist edelas, Tapa – Ambla – Paide maantee ääres, Tapalt 3,5 km.
Olulisi kohti on kindlasti meil pallju, nagu näiteks hooned kus mu isa ja vanaema kunagi elanud olid, Männikumägi, Valgejõgi jpm.

# data[].attributes.location_name
Friedrich Reinhold Kreutzwaldi (1803-1882) mälestussammas, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Friedrich Reinhold Kreutzwaldi (1803-1882) mälestussammas, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Friedrich Reinhold Kreutzwaldi (1803-1882) mälestussammas, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Friedrich Reinhold Kreutzwaldi monument on F. R. Kreutzwaldi 55. surma-aastapäevaga seoses püstitatud mälestusmärk Rakveres, Vallimäe tee 5. Mälestusmärk on Kreutzwaldi büst. Monumendi autor on skulptor Aleksander Eller ja see avati pidulikult 1937. aastal.
1981. aastal restaureeriti monument . Monument on kantud Eesti kultuurimälestiste registrisse.
F.R Kreutzwald oli eesti kirjanik ja linnaarst. Kreutzwald on tuntud kui lauluisa ja Viru laulik. Tema peateosteks on Eesti rahvuseepos "Kalevipoeg" (1857–1861). Tuntud on ka "Eesti rahva ennemuistsed jutud", "Kilplased", Reinuvader Rebase lood ja paljud muud teosed.

# data[].attributes.headline
Pikk 29, endine Rakvere poeglaste gümnaasium, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Pikk 29, endine Rakvere poeglaste gümnaasium, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Nüüd Rakvere Vabaduse kooli nime all, alustas 1912. aastal Pikk tn. 29 hoones Rakvere esimene Poeglaste Gümnaasium. Kool oli algselt vene õppekeelega gümnaasium, kuid juba 1917. aasta sügisel seati sisse eesti keele tunnid. Õppetöö, mida reguleeris Venemaa koolisüsteemi kuuluv poeglaste 8-aastaste gümnaasiumide õppeplaan, algas 1. septembril 94 õpilasega, kellest kõik olid loomulikult tol ajal poisid. Kooli direktorid olid V. Hvalenski, G. Barhov ja A. Bulõtšev. Aastal 1918 asutati hoonesse saksakeelne Rakvere Reaalgümnaasium, direktoriks C. von Boetticher, õpilasi 214. Kool kaotati pärast sakslaste lahkumist novembris 1918. aastal. 1919. aastal nimetati Rakvere Poeglaste Gümnaasium ümber Viru Maakonna Reaalgümnaasiumiks. Aastal 1923 nimetati Viru Maakonna Reaalgümnaasium omakorda ümber Viru Maakonna Poeglaste Gümnaasiumiks. Seega on koolil olnud eri aegadel väga erinevaid nimesid.

# data[].attributes.location_name
Rakvere teater, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Tiina Mälberg on eesti näitleja, kes on tuntud oma tööde poolest filmis, televisioonis ja teatris. Ta on sündinud 25. mail 1983 Tallinnas. Mälberg sai näitlejakoolituse Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias, mille ta lõpetas 2007. aastal.

Mälbergi näitlejakarjäär algas teatris, kus ta töötas Tallinna Linnateatris ja Eesti Draamateatris. Ta on mänginud mitmes lavastuses, sealhulgas "Alamväelased", "Idioot", "Onu Vanja" ja "Anna Karenina".

Mälberg on saanud oma näitlejatöö eest mitmeid auhindu, sealhulgas Tallinna Mustade Ööde Filmifestivali parima naisnäitleja auhinna oma osatäitmise eest filmis "Püha Tony kiusatus". Samuti pälvis ta 2012. ja 2018. aastal Eesti Teatriliidu aastapreemia parimale naisnäitlejale.

Lisaks näitlejatööle on Mälberg ka laulja ja häälekõrvaldaja. Ta on esinenud lauljana erinevatel kontsertidel ja andnud eestikeelse hääle mitmetele animatsioonitegelastele, sealhulgas Elsale filmis "Frozen" ja Annale filmis "Frozen II".

Kokkuvõttes on Tiina Mälberg andekas ja mitmekülgne näitleja, kes on andnud olulise panuse Eesti teatrile, filmile ja televisioonile.

# data[].attributes.location_name
Rakvere teater, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Tarvo Sõmer on 30. augustil 1973 sündinud eesti näitleja.
Ta lõpetas 1966. aastal Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli XVII lennu. Samast aastast on ta Rakvere teatri näitleja.

Ta on mänginud mitmes Eesti filmis ja telesarjas, sealhulgas filmides "Klassikokkutulek" (2016), "Must alpinist" (2015), "Eesti muld ja Eesti Ruja" (2015) ja "Tuulepealne maa" (2008). Ta on töötanud ka häälekõrval, dubleerides välismaiseid filme ja telesaateid eesti keelde.

# data[].attributes.body
Näitleja Tõnis Niinemets on sündinud 10. oktoobril 1987. aastal Rakveres. Pärast Rakvere gümnaasiumi lõpetamist 2007. aastal asus õppima Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia etenduskunstide osakonda, mille lõpetas 2011. aastal näitleja erialal. Seejärel töötas aastatel 2012–2015 Von Krahli Teatris. 2015. aasta sügisest vabakutseline, üles astunud ja tuntust kogunud ka stand-up-koomikuna. 2016 ja 2020 valitud Eesti Meelelahutusauhindade jagamisel parimaks teleseriaali näitlejaks ("Alo") ja 2016. aasta meelelahutajaks. Alates 2021. aasta sügishooajast Eesti Draamateatri näitleja.

# data[].attributes.body
Üllar Saaremäe (sündinud aastal 1969 Kohtla-Nõmmel) on näitleja ja lavastaja Eesti Teatriliidu (1992), Näitlejate Liidu (1993) ja Lavastajate Liidu liige (1996). Ta lõpetas 1988. aastal Kohtla‑Järve 1. Keskkooli ja 1992 Tallinna Konservatooriumi lavakunstikateedri. Töötanud 1991–96 Ugalas näitlejana ja 1996–2017  Rakvere Teatris peanäitejuhina. Mänginud filmis („Minu Leninid”, 1997, Faama Film, Lenfilm; „Malev”, 2005, Exitfilm, Õ-Fraktsioon; „Seenelkäik”, 2012, Allfilm), teleseriaalides („Õnne 13”, 1999–2001 ja 2006–07; „Tuulepealne maa”, 2008; „Viimane võmm”, 2014–15; „Siberi võmm”, aastast 2016) ja kuuldemängudes („Toomas Nipernaadi talv”, „Jaanituli”, mõlemad 2005). Lisaks oli ta ka punklaulupidude idee autor ja lavastaja (2008, 2011, 2015), samuti seadis ta lavale Eesti Vabariigi 91. aastapäeva kontserdi (2009).

# data[].attributes.headline
Rakvere Kreiskool (meile tuntud kooliasenduspind Pikal tänaval) +   F. R. Kreutzwald ja teised seal õpilastena

# data[].attributes.subject
Rakvere Kreiskool (meile tuntud kooliasenduspind Pikal tänaval) +   F. R. Kreutzwald ja teised seal õpilastena

# data[].attributes.body
Rakvere Kreiskool oli kreiskool (kool poeglastele enne gümnnaasiumit) Eestimaa kubermangus Rakveres. Kool avati 9. juulil 1805.

Rakvere kreisikooli hoone, mis asub aadressil Pikk 40, on arvele võetud kultuurimälestisena.
Koolimaja on olnud Rakvere vanalinna kõige olulisem haridusasutus. Siin on õppinud F. R. Faehlmann, F. R. Kreutzwald, C. T. Neff, Kristjan ja Paul Raud, J. Parijõgi, R. Titus, E. Tammlaan.

# data[].attributes.body
Rakvere kihelkond asutati 14. sajandi lõpul või 15. sajandi alguses Virumaal. Kihelkond piirnes läänes Kadrina, põhjas Haljala, idas Viru-Nigula ja lõunas Viru-Jaagupi kihelkonnaga.

Virumaa meeste rõivastus oli kihelkonniti küllalt sarnane ja esines vaid üksikuid erisusi. Seetõttu on juttu pigem piirkondlikust kui kihelkondlikust rõivastusest.
Rakvere mehe põhikomplekti kuulusid särk, püksid, vest, vatt, sukad, säärepaelad, jalatsid, peakate. Lisanditeks olid ehted, kaelarätt, tubakakott ja kindad, mis pandi tihti kaunistuseks vöö vahele. Ülerõivasteks olid pikk-kuub ja kasukas.

Rakvere kihelkonna naise ja neiu põhirõivastusse kuulusid särk, seelik, käised, kampsun, vöö, sukad, jalanõud ja ehted. Abielunaistele oli kohustuslikuks peakate ja põll. Neiud põlle ei kandnud ning käisid kas palja pea või rätikuga, pidulikul puhul pandi pähe pärg.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Gümnaasiumi peahoone, Vabaduse, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Alar Kotli (27. august 1904 Väike-Maarja – 4. oktoober 1963 Tallinn) oli eesti arhitekt ja mööblidisainer. Ta projekteeris Rakvere Gümnaasiumi, praegu Rakvere Vabaduse kool.

Alar Kotli sündis Väike-Maarja köstri Johan Kotli perekonnas. Alghariduse sai kodus. Aastatel 1915–1922 õppis Rakveres Viru maakonna reaalgümnaasiumis (millele 1935. aastal projekteeris uue hoone), seejärel aastatel 1922–1923 Pallases skulptuuri ja Tartu ülikoolis matemaatikat.

Arhitektikutse omandas aastatel 1923–1927 Danzigi Tehnikaülikooli arhitektuuriteaduskonnas. Aastatel 1927–1928 oli sealsamas assistent.

Alar Kotli oli aastast 1930 Eesti Arhitektide Ühingu ja Rakenduskunstnike Ühingu ning aastast 1934 Insenerikoja liige. Ta osales 1945 Eesti Nõukogude Arhitektide Liidu asutamises ning oli 1945–1950 selle esimees ja 1955–1963 aseesimees. Samuti oli ta Kultuurkapitali Kujutava Kunsti Sihtkapitali Valitsuse poolt valitud Riiginõukogu liikme valijamees.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Keskväljak, Turu plats, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Arvo Pärt (sündinud 11. septembril 1935 Paides) on eesti helilooja, kes loob klassikalist ja vaimulikku muusikat. Ta on tuntud eelkõige isikupärase minimalistliku kompositsioonitehnika, nn tintinnabuli-stiili poolest, mille ta lõi 1976. aastal ja milles ta jätkuvalt komponeerib.

Arvo Pärt oli 2012–2018 klassikalise muusika andmebaasi Bachtrack andmetel maailma kõige enam mängitud elav helilooja. Aastal 2019 oli ta Ameerika helilooja John Williamsi järel teine maailma kõige enam mängitud elav helilooja

Eesti Teaduste Akadeemia liige alates 2011.

Ta oli õppeaastal 2013/2014 Tartu Ülikooli vabade kunstide professor.

# data[].attributes.location_name
Ebavere mägi, Ebavere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Ebavere mägi on mägi, mis asub Eestis, Rakvere linna lähedal. See on osa Pandivere kõrgustikust ja selle kõrgus merepinnast on 166 meetrit. Mägi on tuntud oma kaunite vaadete ja matkaradade ning ajaloolise tähtsuse poolest.

Pronksiajal asus mäel kindlustatud asula ja hiljem, keskajal, ehitati sinna linnus. Tänapäeval on linnusest alles vaid varemed, kuid see on endiselt populaarne turismiatraktsioon. Künkal asub ka looduskaitseala, mis kaitseb kohalikku taimestikku ja loomastikku.

Kokkuvõttes on Ebavere mägi ainulaadne ja huvitav sihtkoht kõigile, keda huvitab Eesti ajalugu, loodus või matkamine.

# data[].attributes.body
Koprarada näib olevat matkarada Oandu looduskaitsealal, mis on tuntud oma kaunite metsade ja mitmekesise loomastiku poolest. Rada on umbes 5,5 km pikk ja kulgeb läbi metsa, möödudes mitmetest väikestest järvedest ja pakkudes vaateid ümbritsevale maastikule.

Koprarada matkarada on populaarne tegevus nii turistide kui ka kohalike elanike seas, kes soovivad kogeda piirkonna looduslikku ilu. Rada on hästi märgistatud ja kergesti läbitav, mistõttu on see ligipääsetav igasuguse tasemega matkajatele. Tee ääres on mitu infotahvlit, mis annavad teavet piirkonna taimestiku, loomastiku ja ajaloo kohta, mis lisab matkale harivat väärtust.

# data[].attributes.body
Toolse jõgi on jõgi Lääne-Viru maakonnas ning Toolse jõe lähe asub Sõmerust 2 km kirdes ja see suubub Kunda lahte. Jõe pikkus on 24 km pikk ja 84,3 km² valgalaga. Osa Toolse jõe orust on arvele võetud ürglooduse objektina. Jõgi on hetkel väga nigelas seisus ja suur osa kalastikust ja taimestikust on reostunud või isegi hävinud. Seal sai kunagi kalastada, nüüdseks on kalad aga väiksed ja pole mõtet seal kala püüda.

# data[].attributes.body
Tudusoo looduskaitseala loodi 2006. aastal pruunkarude reservaadi ja Tudusoo maastikukaitseala alusel.  Looduskaitsealal paikneb Tudu soostik, mis koosneb Punasoost, Järvesoost, Luussaare soost ning Rasivere soost. Soostik asetseb Lääne-Viru maakonnas, täpsemalt Laekvere ja Vinni vallas. Suur osa soostikust paikneb Tudusoo looduskaitsealal. Soostiku pindala on 6240 hektarit. Tudu soostiku ahel on tekkinud kunagiste madalate veekogude ja Pandivere kõrgustiku nõlvaala allikaliste alade suustumise tulemusena (Kimmel, 2015). Jäänukjärvena on Järvesoo keskel Tudu järv siiani. Soo turbakihi paksus on kuni 6,5 m.

# data[].attributes.body
Selja jõgi (ka Selgejõgi, Karepa jõgi, Rutja jõgi) saab alguse Pandivere kõrgustikult Hulja alevikust ning suubub Soome lahte. Jõe pikkus on 44km. Selja jõgi läbib oma lisaharudega nii Rakvere linna (Soolikaoja), Haljalat (Haljala oja), Sõmerut (Sõmeru jõgi), aga ka Arknat ja Veltsi küla (Veltsi oja).

Tegu on väga ilusa jõega, millel kõrged kaldad. Selja jõgi on olnud paljude loomeinimeste meelispaik inspiratsiooni ammutamisel (Valli Lember Bogatkina, Richard Sagrits, Endel Taniloo, kes kõik sündinud ja/või elanud Karepal ). Praegugi leiab imelisi vaateid mööda jõekallast matkates. Sügisel saab jões näha kudema tulnud lõhet.

# data[].attributes.body
1. juuni 1937 on läinud Eesti ajalukku erakordselt suure ja heleda meteoori ülelennu ning meteoriidikraatri tekke poolest. Geoloogid on arvamusel, et 8,5m läbimõõduga kraatri kujundas umbes ämbrisuurune metallikamakas. Kraater on üks vähestest meteoriidikraatritest maailmas, mille tekke tunnistajateks võinuks olla inimene.

Tänapäeval viib sinna metsatuka lähedal asuv künklik teerada, mida mööda on mugavam sammuda kui autoga sõita. Esimese lagedama alani jõudes võib arusaamatuks jääda, kuhu poole peab keerama, sest heina ja puid on seal väga palju ja kraatri asukoht ei pruugi välja paista. Seega, jõudes esimese lagedama alani (kus lisaks otse liikumisele saab keerata ka paremale ja vasakule), jääb kraater vasakule poole ning seda tähistab silt ja infotahvel.

# data[].attributes.body
Lahemaa rahvuspark on loodud Põhja-Eestile iseloomuliku looduse ja

kultuuripärandi, sealhulgas ökosüsteemide, bioloogilise mitmekesisuse, maastike, rahvuskultuuri ning alalhoidliku looduskasutuse säilitamiseks, uurimiseks ja tutvustamiseks.
Rahvuspargi pindala on 747,84 km², sellest maismaad 479,10 ja merd 268,74 km².
See annab ülevaate Eestile iseloomulikest loodus- ja kultuurmaastikest: kivised ja liivased rannad, maalilised rabad, põlismetsad, loopealsed, klinti lõikunud kärestikulised jõed, mandrijääga tulnud rahnud ning ajaloomälestised.
Lahemaa on Euroopa olulisemaid metsakaitsealasid, kus elab palju loomi. Kõrvemaa sood-metsad lõunas lisavad veelgi eluruumi põtradele, metssigadele, karudele, ilvestele ja rebastele.
See on imeline paik kus aega veeta nii suvel, talvel, sügisel või kevadel.
Suvel saaab muidugi randa külastada.

# data[].attributes.location_name
Alutaguse madalik, Separa, Jõgeva maakond

# data[].attributes.headline
Alutaguse madalik, Separa, Jõgeva maakond

# data[].attributes.subject
Alutaguse madalik, Separa, Jõgeva maakond

# data[].attributes.body
Alutaguse madalik, pinnamoe suurvorm ja maastikurajoon Kirde-Eestis hõlmab Peipsi nõo loode- ja põhjaosa, sopistub edelasse Endla järve ümbrusse ja jätkub Venemaal. Paekivine aluspõhi ei paljandu. Alutaguse madalikule on omased jääjärve- ja järvetasandikud, suured metsad ning peamiselt põlevkivi kaevandamisel tekkinud tehnogeensed maastikud. Asustus paikneb peamiselt Peipsi rannikul ja jõgede ääres. Alutaguse madalikul on palju kuivenduskraave (eriti Tudu, Avinurme ja Mustvee ümbruses ning Vooremaaga piirneval alal). Peale Kurtna järvestiku on muid järvi umbes 30, enamik neist asub soos. Rabades on rohkesti laukaid. Äärmisse kirdeossa ulatub Narva veehoidla.

# data[].attributes.body
Soostik paikneb Laekvere ja Vinni vallas. Looduskaitseala pindala on 4719,4 ha ja soo pindala  6240 ha. See loodi 2006. aastal pruunkarude reservaadi ja Tudusoo maastikukaitseala baasil.
See koosneb Punasoost, Järvesoost, Luussaare soost ja Rasivere soost.
Peamine kaitse-eesmärk on säilitada ja kaitsta loodusmetsi, rabamaastikku ning kaitsealuseid liike.
Tudu järv on suur laukajärv, mille pindala on 26,4 hektarit. Järv on kuni viis meetrit sügav.
Looduskaitseala ning matkarada on kaunis paik, kus nii suviti, talviti, kevadel või sügisel aega veeta.

# data[].attributes.location_name
Pandivere kõrgustik, Emumäe, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Pandivere kõrgustik, Emumäe, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Pandivere kõrgustik, Emumäe, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Pandivere kõrgustik on Põhja-Eesti kõrgustik ja maastikurajoon. Külgneb Viru lavamaa, Alutaguse madaliku, Kesk-Eesti tasandiku ja Kõrvemaaga. Kõrgustiku jalam on merepinnast umbes 80, nõlv 80–100 ja keskosa üle 100 meetri kõrgusel. Keskosa pindala on ligikaudu 1100 km². Pandivere erineb Lõuna-Eesti kõrgustikest lauge pinnamoe poolest. Pandivere alal oli kõrgustik juba enne viimast jääaega. Eesti veestiku kaardi põhjal võib väita, et Pandivere kõrgustiku keskosas vooluveekogud ja sood peaaegu puuduvad. See piirkond on ühtlasi Eesti suurim soovaba ala. Soid on üldsegi Pandivere kõrgustiku pindalast umbes 2%, Eesti keskmisest (22%) on see suurusjärgu võrra väiksem.

# data[].attributes.body
Põhja-Eesti kõrgeim tipp asub Rakke vallas Emumäel, kus saab ronida 21 meetrise torni otsa ja imetleda imeliselt lapikut Eestimaad. Suhteline kõrgus on 79 ja absoluutne kõrgus 166,5 meetrit. Lisaks vaatetornile on Emumäel veel kultuuriseltside puukujude allee, kännumaja, päikesetõusumaja, vana kalmistu, „Kersna pink“, telkimis- ja piknikukohad. Muistendi kohaselt on Emumägi tekkinud Kalevipoja hobuse poolt Peetla rabast kaabitud mullast.
Emumäe ja selle lähipiirkonna kaitseks on loodud Emumäe maastikukaitseala.
Igal kevadel korraldatakse ümber Emumäe Emumäe jooksu.

# data[].attributes.location_name
Viitna järved, Viitna, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Viitna järv asub Lääne-Virumaal, Viitna külas. Viitna järv on üks suuremaid Lääne-Virumaal asuvaid järvi ning on olnud oluline kalanduse ja põllumajanduse allikas kohalikele elanikele.

Viitna järv on seotud ka mitme legendiga, mis räägivad järve saamisloost ning sellest, kuidas järve saanud kohalik küla tegi äri kuninga ja tema sõduritega.

20. sajandi alguses ehitati Viitna järve äärde raudteejaam, mis muutis järve piirkonna veelgi tähtsamaks kaubanduskeskuseks. Nõukogude ajal oli Viitna järv populaarne puhkekoht ja matkamispaik.

Tänapäeval on Viitna järv oluline turismiobjekt, kus saab tegeleda kalastamise, paadisõidu, matkamise ja muude vabaajategevustega.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Gümnaasiumi peahoone, Vabaduse, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.attachment_caption
Rakvere Vabaduse Kool (varem tuntud kui Rakvere Gümnaasium)

# data[].attributes.headline
Rakvere Vabaduse Kool (Rakvere Gümnaasium)

# data[].attributes.subject
Rakvere Vabaduse Kool (Rakvere Gümnaasium)

# data[].attributes.body
1. septembril 2022 korraldati Rakvere Gümnaasium ümber põhikooliks ja kool kannab nime Rakvere Vabaduse Kool.
Kool on tuntud oma peahoone tõttu. Selle vanamoodne stiil. Maja arhitekt oli Alar Kotli, kes ühtlasi kujundas ka lauluväljaku välimuse. See on kaunis maja ning on Rakvere vanim tänaseni eksisteeriv kool.
Koolil on mitmeid kuulsaid vilistlasi, mõned tuntumad on Arvo Pärt, Tõnis Niinemets, Sergo Vares jpm.
Koolil on mitmekesine õpilaskond ja kõrgelt kvalifitseeritud õpetajaskond, kes on pühendunud õpilastele kvaliteetse hariduse andmisele ja toetamisele. Kokkuvõttes on Rakvere Vabaduse kool (Rakvere Gümnaasium)  mainekas haridusasutus Eestis ja pakub oma õpilastele head õpikeskkonda.

# data[].attributes.body
Sagadi mõisahoone oma praegusel kujul ehitati 18. sajandi keskel barokkstiilis. Eesti arhitektuuri ajaloo raamatust (1965) saab lugeda: " Hoone põhiplaan on tüüpiline 18. saj. mõisamajadele. Alumisel korrusel asus hoone keskel vestibüül, üleval suur saal, kus olid kaminad ja suured jalgadele toetuvad kahhel ahjud. Saali seinu kattis madal puupaneel. Hoones leidus kaks suurt mantelkorstnat, milledest üks oli ehitatud mantelkorstenköögina." Hoone on tänapäeval muinsuskaitse all. Mõisa mainitakse esimest korda 1469. aastal,  kui see veel Risbiteride perekonnale kuulus. 1630. aastal oli mõisa omanik  Jacob MacDuwald. 1684. aastal sai omanikuks aga kuulsa Rootsi väejuhi Magnus Gabriel De la Gardie kindraladjutant Gideon von Fock, kelle järglaste käes püsis mõis pikalt (lausa mitu sajandit). 1740 tähistati mõis Fockide pärusmõisaks. 1939 lahkus viimane omanik Ernst von Fock Hitleri kutsel Saksamaale. 1974. aastani oli mõisa peahoones kool. Alates 1999. aasast tegutseb mõisa peahoones Sagadi RMK.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere linnus asub Lääne-Virumaal Rakvere Vallimäel. Linnus ehitati algselt 13. sajandil Saksa Ordu poolt sõjaväelinnusena ning seda on ajaloo jooksul kasutatud erinevatel eesmärkidel, sealhulgas vanglana ja viljahoidlana. Tänapäeval on Rakvere loss populaarne turismiatraktsioon ja kultuurikeskus, kus toimuvad sellised üritused nagu kontserdid, näitused ja keskaja festivalid.

Lossi on sajandite jooksul palju muudetud ja renoveeritud ning praegu koosneb see mitmest hoonest ja rajatisest, sealhulgas väravatornist, kabelist ja hoovist.

Lisaks ajaloolisele ja kultuurilisele tähtsusele on Rakvere linnus tuntud ka oma seose poolest Eesti rahvuseepose Kalevipojaga. Legendi kohaselt olevat luuletuse kangelane Kalevipoeg visanud lossi torni tipust suure kivi, mis tekitas lähedalasuva Kadrina järve.

# data[].attributes.body
Palmse mõis (saksa keeles Palms) oli rüütlimõis Kadrina kihelkonnas Virumaal, tänapäeval jääb kunagine mõis Lääne-Viru maakonda Haljala valla territooriumile.

1923. aastal jagati Palmse mõisa maad asundustaludeks ning mõisasüda oli kuni II maailmasōjani Kaitseliidu kasutada, sel ajal hävis 1830-ndatel aastatel ehitatud tiibhoone. Võsul tellisevabrik ja Oruveski Lauatööstus jäid pärast maareformi Pahlenite omandisse, kes need omakorda välja rentisid. Tellisevabrikus valmistati telliseid kuni 1933. aastani. Pärast II maailmasōda oli mõis suvelaagri paigaks pioneeridele. 1971. aastal asutati Lahemaa Rahvuspark ja peagi alustati ka mõisa korrastamist. Palmse oli esimene mōis Eestis, mis taastati koos kōigi mōisasüdamesse kuuluvate hoonetega, andes sel viisil hea ülevaate ühest Eestimaale läbi sajandite iseloomulikust mōisast. Restaureerimistööd toimusid aastail 1975 – 1985, nende käigus avastati ja taastati ka seinamaalingud. Ennistatud mõisamaja avas oma uksed 1986. aasta suvel.
Alates 2002. aastast kuulub Palmse mōisaansambel Sihtasutusele Virumaa Muuseumid.

Valisime Palmse mõisa, sest see on üks Lääne-Virumaa vanimaid ja väärikamaid mõisi. Oleme seda kõik külastanud me oleme uhked selle ilu ja ajaloolise väärtuse üle.

# data[].attributes.body
Porkuni järv on järv Lääne-Virumaal Pandivere kõrgustikul.
Järve pindala on 44,6 hektarit. Järv koosneb neljast osast: Suurjärv (36 ha), Aiajärv (1 ha), Iiri järv ja Alumine järv (4 ha).

Järvest saab alguse Valgejõgi. Järve keskel asuval Küngassaarel tegutseb endises mõisahoones erivajadustega laste internaatkool ja linnuse vahitornis paemuuseum.

Järvel on ka ujuvad saared.

Veetase on suuresti kõikuv, Porkuni järv on ka täiesti kuivaks jäänud (viimati 1998., 2003., 2006. ja 2015. aastal).

Me valisime Porkuni järve, sest suvel on seal väga tore ujumas käia. See asub mõnusasti kodulinna lähedal ja seal on ka unikaalne hüppetorn.

# data[].attributes.body
Võsul, Lahemaa rahvuspargis asub siinsete puhkajate üks lemmikuid liivarandu, mis kuulub Puhka Eestis turisiminfo veebikeskkonna hinnangul TOP 10 parima Eesti ranna hulka. Rannas on vetelpääste, riietuskabiinid, WC ja dušš. Aktiivsed puhkajad saavad mängida erinevaid pallimänge või treenida välijõusaalis, lapsed kiikuda ja läheduses mänguväljakul mängida. Suuremaid lapsi ootab pump track rulluiskude ja BMX-ratastega katsetamiseks. Suvehooajal saab rannast ka karastusjooke ja suupisteid osta. Lähimad söögikohad ja kauplus asuvad Võsu alevikus, paarsada meetrit rannast. Rannas levib ka traadita internet.

Valisime Võsu ranna, kuna see on väga tore koht, kus suvel aega veeta. Oleme kõik seal mitmeid kordi suvitamas käinud. Samuti asub võsul ka üks külakiik, mis teeb alati tuju rõõmsaks.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere teater on kutseline teater Rakveres. Lavastusi mängitakse teatri peamajas ja teatri väikeses majas. Peamajas on 405-kohaline suur saal ja väikeses majas black-box-tüüpi saal, mis mahutab 104 vaatajat. Rakveres mängiti esimest korda eestikeelset näitemängu 28. detsembril 1882. aastal. Viru Eesti Selts Kalevipoeg mängis Pikk tänav 7 Juhan Kunderi kirjutatud näidendit “Mulgi mõistus ja tartlaste tarkus”. Sellest sai alguse eestikeelne järjepidev teatritegemine Rakveres. 1921. aasta sügisel asutati teatrihuvilisi koondav Rakvere Näitlejate Ring (RNR), mis tõi 18 tegevusaasta jooksul lavale 120 näidendit.

Valisime Rakvere teatri, kuna oleme ise suured teatrihuvilised ning meile meeldib seal käia.

# data[].attributes.location_name
Vabadussõja mälestussammas, Lai tänav, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Vabadussamba arhitekt on Amadeus Adamson ja see avati 1925. a. pärast Eesti Vabadussõda 1918-1920, kus langesid muuhulgas ka mitmed õpilased ja noored Eesti poisid. Õpilased näiteks Rakvere poeglaste gümnaasiumist läksid vabatahtlikult sõtta, et kaitsta Eesti vabadust ja võidelda Punaarmeega. Punaarmee pääses Rakverest aga läbi ja jõudis peaaegu Tallinnani, siis aga kui punaarmee ja bolševikud jõudsid Valklasse tulid Johann Laidoner ja ülejäänud Eesti armee venevägedele vastu ja võitlesid Eesti vabaks.