# data[].attributes.headline
דו"ח מחקר: תרומת גורמים קוגניטיביים לתפקודי קריאה בקרב תלמידים צעירים המתקשים בקריאה ופיתוח תכנית 'קוראים קשובים' לשיפור תפקודי קריאה בקרב תלמידים צעירים מתקשים בקריאה. פרופ' לילך שלו-מבורך, ד"ר אילנית הוכמיץ, שני טרנר, שירה פרנצס.

# data[].attributes.subject
דו"ח מחקר: תרומת גורמים קוגניטיביים לתפקודי קריאה בקרב תלמידים צעירים המתקשים בקריאה ופיתוח תכנית 'קוראים קשובים' לשיפור תפקודי קריאה בקרב תלמידים צעירים מתקשים בקריאה. פרופ' לילך שלו-מבורך, ד"ר אילנית הוכמיץ, שני טרנר, שירה פרנצס.

# data[].attributes.body
מחקר זה ביקש להעמיק את הבנתנו ביחס לתרומתם של תפקודי קשב לתפקודי קריאה בקרב קוראים צעירים שמתקשים בקריאה. מחקר זה נועד, בין היתר, להניח את היסודות לבניית תכנית התערבות אשר תוכל לסייע הן לתלמידים ותלמידות צעירים המתקשים ברכישת הקריאה מסיבות קשביות/ניהוליות והן לתלמידים שמתקשים בקריאה מסיבות שפתיות.
מחקר זה בחן את הקשרים שבין מדדים שונים של תפקודי קריאה ומדדים שונים של תפקודי קשב, ביניהם קשב סלקטיבי-מרחבי, בקרת קשב וזיכרון עבודה. ממצאי המחקר מדגישים את החשיבות של עבודה על מרכיבים קוגניטיביים כלליים לצד עבודה על מרכיבים לשוניים בתכניות התערבות לקידום קריאה בקרב קוראים מתקשים. ממצאי המחקר מהווים תמיכה אמפירית חשובה לרציונל של תכנית ההתערבות 'קוראים קשובים' שפותחה במסגרת המחקר הנוכחי ומושתתת על יישום עקרונות של אימון קשבי (לדוגמא, מערכת ה-CPAT), במטלות שפתיות.

# data[].attributes.headline
הסקירה היומית: מהן האסטרטגיות המועדפות לקידום תלמידים עם לקויות למידה או הפרעת קשב עם פעלתנות יתר?

# data[].attributes.subject
הסקירה היומית: מהן האסטרטגיות המועדפות לקידום תלמידים עם לקויות למידה או הפרעת קשב עם פעלתנות יתר?

# data[].attributes.body
הקניית מיומנויות למידה היא מרכיב חשוב בתהליך החינוכי והלימודי עבור כל תלמיד ותלמידה. על מנת שתלמידים עם לקויות למידה ו/או הפרעת קשב ופעלתנות יתר יוכלו לממש את מלוא הפוטנציאל שלהם, באופן שוויוני לחבריהם, הם זקוקים לתמיכה מצד מוריהם וסביבת הלימודים שלהם.
הסקירה היומית של לשכת המדען הראשי עוסקת באסטרטגיות התערבות חינוכיות לתמיכה בתהליכי הלמידה של תלמידים עם הפרעת קשב ופעלתנות יתר. המאמר הראשון סקר את הספרות המחקרית הקיימת אודות התאמות במבחנים לתלמידים עם הפרעת קשב ופעלתנות יתר, ועד כמה הן מועילות לתלמידים. המאמר השני ערך השוואה בין אסטרטגיית ההתאמות בלמידה ובהיבחנות, עם אסטרטגיה חלופית של הקניית מיומנויות למידה, ומוצא יתרון יחסי משמעותי לאסטרטגיה השנייה.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
לשכת המדען הראשי

# data[].attributes.attachment_link.title
מהן האסטרטגיות המועדפות לקידום תלמידים עם לקויות למידה אן הפרעת קשב עם פעלתנות יתר? - לשכת המדען הראשי

# data[].attributes.attachment_link.description
בשנים האחרונות הושם דגש על החשיבות הרבה שיש להכלה, מתן מענה מותאם לצרכים שונים של תלמידים וקידום מיומנויות לומד עצמאי. הסקירה היומית של לשכת המדענית הראשית בוחנת היום את האסטרטגיות החינוכיות אשר משמשות לתמיכה בתלמידים עם הפרעת קשב ופעלתנות יתר.

# data[].attributes.headline
תהליך למידה – בסיס לפיתוח תוכנית לחיזוק ההכלה בגני ילדים בחינוך הרגיל. דוח מסכם. פידא ניג'ם-אכתילאת ונורית גדג'. מכון ברוקדייל.

# data[].attributes.subject
תהליך למידה – בסיס לפיתוח תוכנית לחיזוק ההכלה בגני ילדים בחינוך הרגיל. דוח מסכם. פידא ניג'ם-אכתילאת ונורית גדג'. מכון ברוקדייל.

# data[].attributes.body
מסמך זה מסכם תהליך למידה שבחן את האופן שבו מבוצעת הכלת ילדים בגני הילדים ואת טיבה של ההכלה. המחקר כלל שאלונים אינטרנטיים שמולאו על ידי גננות והורים, לצד קבוצות מיקוד עם מנהלות גנים, סייעות והורים.
מנהלות הגנים דיווחו על עמדות התומכות בהכלה, אך הביעו חששות וציינו שיש אתגרים ביישומה: העדר ניסיון בהכלה, העדר הכשרה בנושא ומחסור במשאבים – גם בחינוך היהודי וגם בחינוך הערבי.

# data[].attributes.headline
שילוב וקידום מחוננים ומצטיינים בבתי ספר יסודיים הטרוגניים. היוזמה, ד"ר עידו ליטמנוביץ'.

# data[].attributes.subject
שילוב וקידום מחוננים ומצטיינים בבתי ספר יסודיים הטרוגניים. היוזמה, ד"ר עידו ליטמנוביץ'.

# data[].attributes.body
בתי הספר היסודיים בישראל הטרוגניים על פי רוב ובהם תלמידים בעלי יכולות שונות. דוח זה מתמקד בתלמידים המחוננים והמצטיינים, ומציג אפשרויות וכלים שונים להוראה מיטבית עבורם במסגרת הבית־ספרית.
בדוח זה מוצגים שיטות וכלים בהוראת מחוננים ומצטיינים שהשימוש בהם רווח ומבוסס מחקרית. אלו נחלקים להתערבויות שמורים יחידים יכולים להפעיל באופן עצמאי בכיתה ולתוכניות שהיקפן שכבה או בית ספר שלם.

# data[].attributes.headline
מסמך תשתית ידע מחקרי: הערכה וצמצום פערים. ד"ר טלי אדרת-גרמן, נוי דלי וד"ר הילה טל.

# data[].attributes.subject
מסמך תשתית ידע מחקרי: הערכה וצמצום פערים. ד"ר טלי אדרת-גרמן, נוי דלי וד"ר הילה טל.

# data[].attributes.body
מסמך זה נועד להציג תובנות, עדויות וממצאי מחקר הנוגעים למתח בין הערכת הישגי תלמידים וצמצום פערים. השאלה המרכזית שבה עוסק המסמך הינה - אילו אסטרטגיות עשויות לתרום ליישוב המתח בין הערכה וסטנדרטיזציה לבין השאיפה לצמצום פערים לימודיים וחברתיים?

# data[].attributes.headline
מסמך תשתית ידע מחקרי: חינוך הילד השלם. ליאת צבירן, ד"ר הילה טל וד"ר אודט סלע.

# data[].attributes.subject
מסמך תשתית ידע מחקרי: חינוך הילד השלם. ליאת צבירן, ד"ר הילה טל וד"ר אודט סלע.

# data[].attributes.body
מסמך זה מציג את גישת "חינוך הילד השלם", ונכתב בהמשך לפעילות קבוצת עבודה בנושא שילוב היבטים רגשיים־חברתיים בהוראת תחומי דעת.
גישת חינוך הילד השלם מכוונת לתמיכה הוליסטית בהתפתחות הלומדים. בזכות מאפייניה, גישה זו עשויה לתמוך ביצירת מענה חינוכי רציף וקוהרנטי בשגרה ובחירום, בלמידה אפקטיבית ובקידום שלומות אישית וקולקטיבית. זאת מכיוון שיישומה תורם, בין השאר, ליצירת תחושת מסוגלות אצל הלומדים, לאימוץ תודעת צמיחה ולרכישת יכולות אשר ישמשו אותם לטובת למידה לאורך החיים. נוסף על כך, הגישה פועלת לקידום הוגנות במערכת החינוך, ליצירת קהילה הסובבת את הלומדים, למניעת נשירה ולאקוסיסטם התומך במורים.

# data[].attributes.headline
מסמך תשתית ידע מחקרי: מענה פדגוגי למגוון תלמידים. ד"ר טלי אדרת-גרמן, נוי דלי וד"ר הילה טל.

# data[].attributes.subject
מסמך תשתית ידע מחקרי: מענה פדגוגי למגוון תלמידים. ד"ר טלי אדרת-גרמן, נוי דלי וד"ר הילה טל.

# data[].attributes.body
מסמך זה נועד להציג את הפוטנציאל של מענה פדגוגי מותאם למגוון תלמידים לצורך צמצום פערים. מטרתו לתמוך בתהליך עיצוב המדיניות החינוכית ביחס לנושא צמצום פערים, וליידע בעלי עניין בתחום. מפורטות אסטרטגיות מומלצות ואסטרטגיות שאינן מומלצות, ברמה הבית ספרית וברמה המערכתית.

# data[].attributes.headline
סקירת ספרות. גישות להוראת מדע לתלמידים מתקשים ולתלמידים ממצב חברתי-כלכלי נמוך בחטיבת הביניים. ד"ר אורנית ספקטור-לוי, ד"ר מרב יפרח, ד"ר תמי לוי נחום וד"ר אושרה אלוני.

# data[].attributes.subject
סקירת ספרות. גישות להוראת מדע לתלמידים מתקשים ולתלמידים ממצב חברתי-כלכלי נמוך בחטיבת הביניים. ד"ר אורנית ספקטור-לוי, ד"ר מרב יפרח, ד"ר תמי לוי נחום וד"ר אושרה אלוני.

# data[].attributes.body
סקירה זו מבקשת לתאר, על פי מאמרים שפורסמו בספרות המקצועית בעולם, בעיקר בעשר השנים האחרונות, מי הם התלמידים התת משיגים בלימודי מדע וטכנולוגיה בגיל חטיבת הביניים, מהם הגורמים לתת-הישגיות ומהם הפתרונות המוצעים בספרות ובשטח לצמצום הפערים. בסיום הסקירה מוצגת רשימת המלצות לצמצום הפערים בלימודי מדע וטכנולוגיה, עבור קובעי המדיניות.

# data[].attributes.headline
התחלה מחדש והמצאה מחדש של בית הספר - למידה בעת קורונה ובהמשך. פרק 6: הדגשת למידה אותנטית רלוונטית ורגישה תרבותית. לינדה דרלינג-המונד, אבי שכנר ואדם ק. אג'רטון.

# data[].attributes.subject
התחלה מחדש והמצאה מחדש של בית הספר - למידה בעת קורונה ובהמשך. פרק 6: הדגשת למידה אותנטית רלוונטית ורגישה תרבותית. לינדה דרלינג-המונד, אבי שכנר ואדם ק. אג'רטון.

# data[].attributes.body
מסמך זה מבוסס על מסמך מקיף שנכתב על-ידי מומחי חינוך מובילים בארה"ב לנוכח הצרכים המיוחדים של זמננו, ולמעשה, גם של העתיד הקרוב.
פרק זה עוסק בשינויים שניתן לערוך בתקופה זו בבתי-הספר על מנת לעודד למידה משמעותית ואותנטית, באופן רגיש מבחינה תרבותית. ההמלצות נוגעות בעיקר ללמידה באמצעות פרוייקטים מחקריים ולדרכים להעריך את הפרוייקטים האלה.

# data[].attributes.headline
מסמך תשתית ידע מחקרי: הערכה מכוונת מגוון בכיתה. ד"ר טלי אדרת-גרמן, נוי דלי וד"ר הילה טל

# data[].attributes.subject
מסמך תשתית ידע מחקרי: הערכה מכוונת מגוון בכיתה. ד"ר טלי אדרת-גרמן, נוי דלי וד"ר הילה טל

# data[].attributes.body
מסמך זה נועד להציג את התובנות, העדויות וממצאי המחקר בנושא הקשר בין הערכה והוראה המותאמת למגוון תלמידים. מטרתו לתמוך בתהליך עיצוב המדיניות המקדם תהליכי הערכה התומכים בלמידה של תלמידים שונים, וליידע בעלי עניין בתחום.

# data[].attributes.headline
הסקירה היומית: כיצד פדגוגיה רלוונטית תרבות משפיעה לטובה על הישגי תלמידות ותלמידים?

# data[].attributes.subject
הסקירה היומית: כיצד פדגוגיה רלוונטית תרבות משפיעה לטובה על הישגי תלמידות ותלמידים?

# data[].attributes.body
פדגוגיה רלוונטית תרבות (Cultural relevant pedagogy) מבוססת על 3 עקרונות: ציפייה מהתלמידים להביא לכדי ביטוי את תרבותם ואישיותם, היכרות עם תרבות התלמידים כמשאב חיובי להצלחתם, וראייה ביקורתית של החברה, ביחס להטיות ולאפליה מהם עלולים התלמידים לסבול.
הסקירה היומית של לשכת המדען הראשי מציגה שני מחקרים אשר בוחנים את ההשפעה שיש לגישה פדגוגית זו על הישגי תלמידים. המחקר הראשון בוחן את היעילות של פדגוגיה רלוונטית תרבות, תוך בחינת המתאם בין דיווח תלמידים על שימוש במאפיינים שונים שלה, לבין הערכתם העצמית את הישגיהם הלימודיים והיבטים נוספים של בית הספר. המחקר השני בוחן את הקשר בין פדגוגיה רלוונטית תרבות לבין הישגיהם של תלמידים ממוצא לטיני במדינת אריזונה בארה"ב.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
מחקרים על למידה מקוונת

# data[].attributes.attachment_link.title
כיצד פדגוגיה רלוונטית תרבות משפיעה לטובה על הישגי תלמידות ותלמידים? - מחקרים על למידה מקוונת

# data[].attributes.attachment_link.description
פדגוגיה רלוונטית תרבות מבקשת להביא לידי ביטוי ולהכיר את תרבותם ואישיותם של התלמידים כחלק מתהליכי הלמידה וההוראה. הסקירה היומית של לשכת המדען הראשי מציגה היום שני מאמרים שעוסקים בהשפעה של יישום פדגוגיה רלוונטית תרבות על הישגי תלמידים.

# data[].attributes.headline
דו"ח מחקר: מודל הוליסטי רב-ערוצי לפיתוח מקצוענות מורים להוראה בכיתה ההטרוגנית – כיתת המדעים כמשל. ד"ר אורנית ספקטור-לוי, ד"ר אושרה אלוני, יפה גונדה קרן, ד"ר מרב יפרח, פרופ' מיכל ציון.

# data[].attributes.subject
דו"ח מחקר: מודל הוליסטי רב-ערוצי לפיתוח מקצוענות מורים להוראה בכיתה ההטרוגנית – כיתת המדעים כמשל. ד"ר אורנית ספקטור-לוי, ד"ר אושרה אלוני, יפה גונדה קרן, ד"ר מרב יפרח, פרופ' מיכל ציון.

# data[].attributes.body
במחקר זה נבדקה השפעתו של המודל ההוליסטי הרב-ערוצי להוראה בכיתה הטרוגנית ושל תכנית להתפתחות מקצועית של מורים מבוססת מודל זה, על תפיסות ותפקוד של מורות/ים בהוראה בכיתת המדעים ההטרוגנית ועל תלמידיהן/ם. נמצא כי השתתפות בתכנית ההתערבות תרמה לתחושת המסוגלות של המורות/ים, ליישום בפועל של המודל, מענה למגוון צרכי הלומדים, קידום הישגי כלל הלומדים והגברת תחושת מיצוי יכולות בלמידה.

# data[].attributes.headline
תהליכי פיתוח מקצועי לקידום הכלה (inclusion) בבתי הספר ובמערכת החינוך בישראל - סיכום פעילות קבוצת העבודה. היוזמה, מרכז אקדמי ומחבר: ד"ר ערן ברק מדינה.

# data[].attributes.subject
תהליכי פיתוח מקצועי לקידום הכלה (inclusion) בבתי הספר ובמערכת החינוך בישראל - סיכום פעילות קבוצת העבודה. היוזמה, מרכז אקדמי ומחבר: ד"ר ערן ברק מדינה.

# data[].attributes.body
מטרת המסמך להציע תפיסה ועקרונות יישומיים להכלה ולשילוב של מגוון התלמידים במערכת החינוך הכללית. המסמך כולל פרקים שמתייחסים לנושאים הבאים: פרק 4 בוחן מהו חינוך מכיל מיטבי; פרק 5 מציע מיפוי של הידע, המיומנויות והעמדות הנדרשים למורים כדי לקיים חינוך מכיל באופן אפקטיבי; פרק 6 מציג עקרונות ומנגנונים לתמיכה מקצועית במורים במסגרת חינוך מכילה; ופרק 7 מתמקד באופן שבו הצוותים בהנהלת בתי הספר נדרשים לפעול בבואם להטמיע תפיסה מכילה.

# data[].attributes.headline
דו"ח מחקר: פיתוח מודלים מבוססי מחקר בנושא התמקצעות מורים להוראה בכיתה הטרוגנית. פרופ' תום גומפל, פרופ' יפעת בן-דוד קוליקנט, פרופ' אדם ניר.

# data[].attributes.subject
דו"ח מחקר: פיתוח מודלים מבוססי מחקר בנושא התמקצעות מורים להוראה בכיתה הטרוגנית. פרופ' תום גומפל, פרופ' יפעת בן-דוד קוליקנט, פרופ' אדם ניר.

# data[].attributes.body
מטרת מחקר זה הייתה לבחון האם יש בכוחה של התערבות בבתי ספר ליצור שינוי תודעתי בקרב מורים ומנהלים בנוגע לחשיבותו של חינוך מכיל ושוויוני בכיתות הטרוגניות. במקור, נועדה פעולת ההתערבות להוביל לשינוי בכל שלבי התכנון החינוכי, מרמת הכיתה והמורה ועד למעצבי המדיניות החינוכית.
במסגרת מהלך ההתערבות והמחקר נעשה מאמץ להטמיע את פילוסופיית ההכלה בקרב צוותים חינוכיים בבתי הספר בהם התבצעה פעולת ההתערבות. עם זאת, עקב המציאות המשתנה בשנתיים של הקורונה והנסיבות הקשות שנכפו על מורים ומנהלים בבתי הספר היה קשה ליישם את ההתערבות על פי התכנון ולהגיע להישגים משמעותיים. יש לזכור, שהכלה משנה באופן מהותי נורמות והסדרים קיימים מאחר והיא מציעה שינוי מורכב מהמעלה השנייה בהשוואה לדפוסי פעולה המאפיינים תרבות של שילוב. מכאן, שהכלה מציבה קושי מהותי לצוותים בבתי הספר, המתמודדים באופן שוטף עם ילדים עם צרכים מיוחדים, לעשות את הטרנספורמציה מתפיסות של שילוב וניהול על פי חריגים לתפיסות של הכלה.

# data[].attributes.headline
סקירת ספרות. מדיניות בנושא זכאות לשירותי חינוך מיוחד. מכון מופת, ד"ר דניאל שפרלינג, פרופ' שונית רייטר וד"ר ליאת יוספסברג בן-יהושע.

# data[].attributes.subject
סקירת ספרות. מדיניות בנושא זכאות לשירותי חינוך מיוחד. מכון מופת, ד"ר דניאל שפרלינג, פרופ' שונית רייטר וד"ר ליאת יוספסברג בן-יהושע.

# data[].attributes.body
סקירה זו דנה במדיניות הכלה ושילוב של תלמידים עם צרכי חינוך מיוחדים במערכת החינוך בעשר מדינות: אנגליה, שבדיה, ארה"ב (קליפורניה, ניו-יורק, אורגון), ספרד, פורטוגל, גרמניה, קנדה (אונטריו), אוסטרליה. הסקירה מפרטת את הקריטריונים וקטגוריות המוגבלויות/לקויות, המזכות בשירותי חינוך מיוחד, את התהליך לקביעת הצורך בתוכנית חינוך אישי לתלמידים עם מוגבלויות ואת הגורמים המעורבים בתהליך זה. הסקירה מסתיימת במספר תובנות שעולות ממצאי הניתוח ההשוואתי, המתייחסות לקריטריונים ולתהליך קביעת הזכאות לשירותי חינוך מיוחד, למקומם של הילדים עם צרכי החינוך המיוחד והוריהם בתהליך, לאחריותם של המורים המפנים לחינוך המיוחד, לסוגיות של הכשרת מורים ובחינת האפקטיביות של מדיניות הכלה, למנגנוני בקרה ותקצוב, להקשר החברתי שבו מתעורר שאלת השילוב של ילדים עם צרכי חינוך מיוחד וליכולת ללמוד ממערכות חינוך זרות, בהקשר הזה.

# data[].attributes.headline
סקירת ספרות: מדיניות ההתאמות בהיבחנות לילדים ולצעירים עם לקויות למידה - בארה"ב (ניו יורק וקליפורניה), אוסטרליה, ניו זילנד, אנגליה ואונטריו-קנדה. פרופ' מלכה מרגלית.

# data[].attributes.subject
סקירת ספרות: מדיניות ההתאמות בהיבחנות לילדים ולצעירים עם לקויות למידה - בארה"ב (ניו יורק וקליפורניה), אוסטרליה, ניו זילנד, אנגליה ואונטריו-קנדה. פרופ' מלכה מרגלית.

# data[].attributes.body
הסקירה בוחנת את המדיניות החינוכית והפרוצדורות שנקבעו בתרבויות חינוכיות שונות, בהתייחס ללקויות למידה ולהקצאת התאמות. הסקירה מתייחסת לעקרונות המדיניות של מתן ההתאמות בין המדינות שנסקרו ומגמות עדכניות בעקבות רפורמות חינוכיות הוצגו בסקירה, תוך התמקדות ותאור של מוקדי בעייתיות ופתרונות ייחודיים. נסקרה המדיניות בשתי מדינות בארה"ב בהן יש מסורת טיפולית רבת שנים בתלמידים עם לקויות למידה והפרעת קשב: מדינת ניו יורק ומדינת קליפורניה. בהמשך נסקרה המדיניות בשתי מדינות בעלות גישה חינוכית ייחודית ללקויות למידה ספציפיות: ניו זילנד ואוסטרליה. כמו כן הוצגו הרפורמות החינוכיות באנגליה, בסקוטלנד ובאונטריו בקנדה שיש להן השלכות על מדיניות ההתאמות.

# data[].attributes.headline
תרגום של דו"ח של הסוכנות האירופאית לצרכים מיוחדים וחינוך מכיל בנושא מימון מערכות חינוך מכיל באירופה. היוזמה.

# data[].attributes.subject
תרגום של דו"ח של הסוכנות האירופאית לצרכים מיוחדים וחינוך מכיל בנושא מימון מערכות חינוך מכיל באירופה. היוזמה.

# data[].attributes.body
המסמך שלהלן הוא תרגום ועיבוד של חלקים מתוך דוח בנושא מימון מערכות חינוך מכיל של הסוכנות האירופית לצרכים מיוחדים וחינוך מכיל.
לפי חזונה של הסוכנות על מדינות אירופה לפעול ליצירת מערכות חינוך מכילות יותר, ולהבטיח שכל התלמידים יקבלו הזדמנויות חינוכיות שוות לצד חבריהם. מדינות רבות החברות בסוכנות פיתחו תמריצים שונים לקידום מערכות לחינוך מכיל, המעודדים בתי ספר לכלול את כולם ולהיענות לצרכים אינדיווידואליים של כל תלמיד ותלמיד, תמריצים אלו נועדו לטפח את היכולת של מערכות החינוך למלא את צורכי כל התלמידים ולהימנע מהעלויות שנובעות מהחרגה (כלומר, העלויות הנובעות מהפרדת תלמידים עם צרכים מיוחדים לבתי ספר נפרדים).
הטקסט תורגם, עוּבד ונערך בהזמנת לשכת המדען הראשי במשרד החינוך, כחלק ממטרת היוזמה לקדם שימוש בידע מחקרי בתהליכי עיצוב מדיניות.

# data[].attributes.headline
דו"ח מחקר. שילוב ילדים עם צרכים מיוחדים בבתי ספר יסודיים: מעקב אחר יישום "פרק השילוב" בחוק חינוך מיוחד. מכון ברוקדייל. דניז נאון, אלן מילשטיין, מירב מרום.

# data[].attributes.subject
דו"ח מחקר. שילוב ילדים עם צרכים מיוחדים בבתי ספר יסודיים: מעקב אחר יישום "פרק השילוב" בחוק חינוך מיוחד. מכון ברוקדייל. דניז נאון, אלן מילשטיין, מירב מרום.

# data[].attributes.body
מטרת המחקר הייתה לבחון היבטים ביישום פרק השילוב בחוק חינוך מיוחד, ביניהם היבטים פרוצדורליים של החוק, שירותי תמיכה נלווים, התאמת מבנה בתי הספר וציוד עזר, הכשרה והדרכה של צוותי הוראה והורים, מידת השיתוף והמעורבות של ההורים בתהליך השילוב ועוד. לשם כך נעשה שימוש בכלים איכותניים וכמותניים. נערכו ראיונות עם מקבלי ההחלטות בתחום ממשרד החינוך ומעמותות שונות, עם מנהלי מתי"אות, מנהלי בתי ספר יסודיים והורים לילדים משולבים בחינוך היסודי.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בסוף שנת 2002 התקבל תיקון מס 7 לחוק חינוך מיוחד, הידוע בשם "פרק השילוב". על פי תיקון זה, שיישומו החל בשנים 2005-2004, מוטלת על המדינה האחריות לממן את שירותי התמיכה הנלווים (כגון שירותי סייעת, שירותים פרה-רפואיים ודידקטיים) שלהם נזקקים ילדים עם צרכים מיוחדים המשולבים במערכת החינוך הרגילה. בנוסף לכך החוק קובע ומפרט את התפקיד ואת כללי ההתנהלות של ועדת השילוב המחליטה על זכאות הילד המשולב לשירותים משלבים, את חובת מעורבות ההורים ושיתופם בקבלת החלטות ואת הצורך בפיתוח תכנית חינוכית יחידנית.

מטרת המחקר לעקוב אחר תהליך היישום ולזהות קשיים והצלחות בתהליך זה. המחקר כלל ראיונות עם רוב מנהלי המתי"אות, עם מדגם של 363 מנהלי בתי ספר יסודיים ועם 302 הורים לילדים עם מוגבלויות שפעילים בארגוני הורים. בין ממצאי המחקר הבולטים:

ברוב בתי הספר פועלות ועדות שילוב באופן סדיר ובהן המנהל, נציג המתי"אות, המורה המשלבת וההורים. יותר ממחצית המנהלים ציינו כי זמן ההמתנה לוועדה עומד על פחות מחודש, אבל בשל התורים הארוכים לאבחון שדורשות הוועדות, הורים שאין ביכולתם לממן אבחון באופן פרטי נאלצים להמתין זמן רב.

כמחצית ממנהלי בתי הספר ציינו כי ההורים משתתפים באופן פעיל בהחלטות ועדות השילוב. המנהלים במגזר הלא יהודי נוטים יותר לדווח על השתתפות פסיבית של ההורים בוועדות שילוב.

כמחצית ההורים דיווחו על התנגדויות של מנהלי בתי הספר ושל המורים לשילוב. מנהלי המתי"אות ציינו שהתנגדויות המנהלים והמורים הן בעיקר לגבי ילדים עם בעיות קשב וריכוז ובעיות התנהגותיות.

אין הכשרה מספיקה למורים, במיוחד לגבי ילדים עם בעיות קשב וריכוז ובעיות התנהגותיות.

קיימים הבדלים במידת השילוב החברתי של הילדים עם סוגי מוגבלויות שונות. הבעיות דווחו בעיקר לגבי ילדים עם בעיות תקשורת כגון אוטיזם, אספרגר, פיגור וכן לגבי ילדים עם בעיות קשב וריכוז ובעיות התנהגות.

קרוב למחצית המנהלים דיווחו על תרומה של השילוב לילדים הלא מוגבלים (אווירה חברתית, קבלת האחר) ואחוז קטן דיווחו על פגיעה ברמת הלימודים (הפרעות להתנהלות הכיתה).

על בסיס ממצאי המחקר ודיונים עם נציגי משרד החינוך עולות שלוש מסקנות מרכזיות:

יש לחזק את מעורבות ההורים, במיוחד בבניית תכנית הטיפול ולעודד אותם לקחת חלק פעיל יותר בוועדות השילוב, בעיקר במגזר הערבי.

יש צורך לשים דגש על הכשרת המורים, במיוחד לגבי הפרעות קשב וריכוז, בעיות התנהגותיות ולקויות למידה.

יש לעודד אווירה משלבת בבית הספר, כולל הכנת הילדים האחרים ופיתוח מנגנונים וסטנדרטים להטמעת השילוב בתוך בית הספר.

המחקר סיפק למשרד החינוך משוב חיוני להמשך הפעלה ושיפור של "פרק השילוב". הממצאים הוצגו בפני מנכ"ל משרד החינוך ובכירים במשרד האחראים על השילוב בחינוך המיוחד ובחינוך הרגיל, בפני נציגי השירות הפסיכולוגי החינוכי ובפני נציגים של הפיקוח.

המחקר מומן בסיוע קרן מנדל ברמן למחקר על ילדים עם מוגבלויות.
הצעה לציטוט בעברית: שילוב ילדים עם צרכים מיוחדים בבתי ספר יסודיים: מעקב אחר יישום "פרק השילוב" בחוק חינוך מיוחד. דמ-11-586. מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל.
הצעה לציטוט באנגלית:
Naon, D., Milshtein, E., & Marom , M. (2011). Inclusion of Children with Special Needs in Elementary School. RR-586-11. Myers-JDC-Brookdale Institute. (Hebrew)

# data[].attributes.attachment_link.title
שילוב ילדים עם צרכים מיוחדים בבתי ספר יסודיים: מעקב אחר יישום "פרק השילוב" בחוק חינוך מיוחד " Brookdale ברוקדייל

# data[].attributes.attachment_link.description
מטרת המחקר לעקוב אחר תהליך היישום ולזהות קשיים והצלחות בתהליך שילוב ילדים עם צרכים מיוחדים בבתי ספר יסודיים.

# data[].attributes.headline
הסקירה היומית: כיצד ניתן לקדם קשר מיטיב ושיתופי פעולה בין מורות ומורים להורי תלמידים הזכאים לשירותי חינוך מיוחדים?

# data[].attributes.subject
הסקירה היומית: כיצד ניתן לקדם קשר מיטיב ושיתופי פעולה בין מורות ומורים להורי תלמידים הזכאים לשירותי חינוך מיוחדים?

# data[].attributes.body
שיתוף פעולה בין ההורים לצוות החינוכי מסייע לתהליך החינוכי והטיפולי של תלמידים הזכאים לשירותי חינוך מיוחדים. אולם, שיתוף פעולה זה לעיתים מורכב מאד, ומלווה בחסמים חברתיים, רגשיים ומבניים. הסקירה היומית של לשכת המדענית הראשית מתמקדת בשאלה כיצד ניתן להתמודד עם חסמים אלו, וכיצד מייצרים תהליך המקדם שיתוף פעולה. שני המאמרים מתארים מחקרים שנערכו בארצות הברית. המחקר הראשון מציע דגם ייעוץ חדש ליצירה וביסוס של תקשורת מובנית בין מורים והורים לילדים על הספקטרום האוטיסטי. במחקר השני, בחנו החוקרים בעזרת קבוצות מיקוד את החסמים העומדים בפני הורים מהגרים מרקע תרבותי ושפתי מגוון בארה"ב ביחס להשתתפות בפגישות של וועדות המסייעות לתלמידים עם מוגבלות ושמירה על קשר רציף עם המורים.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
לשכת המדען הראשי

# data[].attributes.attachment_link.title
כיצד ניתן לקדם קשר מיטיב ושיתופי פעולה בין מורות ומורים להורי תלמידים הזכאים לשירותי חינוך מיוחדים? - לשכת המדען הראשי

# data[].attributes.attachment_link.description
שיתוף פעולה בין ההורים לצוות החינוכי מסייע לתהליך החינוכי והטיפולי של תלמידים הזכאים לשירותי חינוך מיוחדים. אולם, שיתוף פעולה זה לעיתים מורכב מאד, ומלווה בחסמים חברתיים, רגשיים ומבניים. הסקירה היומית של לשכת המדענית הראשית במשרד החינוך מתמקדת היום בשאלה כיצד ניתן להתמודד עם חסמים אלו, וכיצד מייצרים תהליך המקדם שיתוף פעולה.

# data[].attributes.headline
הסקירה היומית: מהן ההשלכות של הרחבת השימוש בכוח עזר בחינוך?

# data[].attributes.subject
הסקירה היומית: מהן ההשלכות של הרחבת השימוש בכוח עזר בחינוך?

# data[].attributes.body
הסקירה היומית של לשכת המדענית הראשית במשרד החינוך מציגה שני מחקרים אודות היבטים שונים של כוח העזר החינוכי במערכת החינוך. המחקר הראשון בחן כיצד מוגדר תפקידה של סייעת בשלושה צוותים חינוכיים שונים בארה"ב. המחקר בחן את תפיסות הסייעת, המורים, ההורים ועוד, ומצא שככל שהסייעת נתפסה כחלק אינטגרלי יותר מהצוות החינוכי כך עלתה שביעות הרצון של הכלל מתפקידה. המחקר השני בחן היבטי מדיניות המשפיעים על כוח העזר החינוכי ומצא כי מחוזות שבהם ישנו ריבוי של תלמידים מרקע סוציו-אקונומי נמוך הגדילו את מספר אנשי כוח העזר החינוכי שלהם בצורה המשמעותית ביותר. כמו כן מתברר שתנאי העסקתם של אנשי כוח עזר חינוכי ארעיים יותר מאלו של מורים.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
לשכת המדען הראשי

# data[].attributes.attachment_link.title
מהן ההשלכות של הרחבת השימוש בכוח עזר בחינוך? - לשכת המדען הראשי

# data[].attributes.attachment_link.description
מגמה בולטת בארצות הברית בעשורים האחרונים הינה עלייה במספר אנשי כוח העזר החינוכי (Paraeducators), כגון עוזרי הוראה וסייעות. הסקירה היומית של לשכת המדענית הראשית בוחנת היום את מאפייני תפקיד הסייעות, התפיסות לגביו ותהליכי מדיניות שהשפיעו עליו בארצות הברית בעשורים האחרונים.

# data[].attributes.headline
הסקירה היומית: כיצד ניתן לטייב את הכשרת פרחי ההוראה ולהכינם לאתגרי המקצוע?

# data[].attributes.subject
הסקירה היומית: כיצד ניתן לטייב את הכשרת פרחי ההוראה ולהכינם לאתגרי המקצוע?

# data[].attributes.body
תפקידן של תכניות הכשרה לפרחי הוראה כולל את הכנת המתכשרות והמתכשרים להוראה להורות ולחנך, לצד הכנתם מבעוד מועד לשינויים הרבים במקצוע ההוראה ובשדה החינוך. הסקירה היומית של לשכת המדענית הראשית עוסקת בהכשרת פרחי הוראה, שאמורה להתמודד עם שני אתגרים מרכזיים של מערכות חינוך כיום: המאמר הראשון מתאר דגם חדש להכשרה מקצועית – דגם ההתמחות – שבו חלק גדול מההכשרה המקצועית נערך במסגרת מעשית במוסד חינוך, במטרה לעודד גיוון ולמנוע נשירה. המאמר השני עוסק בגיוון הרב בכיתות ובצורך להכשיר את מורות ומורי העתיד גם להכללה ולמודעות תרבותית, ובוחן תכנית הכשרת מורים בסקוטלנד שעסקה בהיבט זה.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
לשכת המדען הראשי

# data[].attributes.attachment_link.title
כיצד ניתן לטייב את הכשרת פרחי ההוראה ולהכינם לאתגרי המקצוע? - לשכת המדען הראשי

# data[].attributes.attachment_link.description
תפקידן של תכניות הכשרה לפרחי הוראה כולל את הכנתם של פרחי ההוראה להורות ולחנך, לצד הכנתם להתמודדות עם השינוי המתמיד במקצוע והאתגרים שהוא מזמן. הסקירה היומית של לשכת המדענית הראשית מציגה שני מאמרים שבחנו דגמים להכשרת מורים שמטרתם להכין את פרחי ההוראה להתמודד עם אתגרים שונים הצפויים להם במקצוע ההוראה.

# data[].attributes.headline
הסקירה היומית: מה ידוע מהמחקר על התערבויות חינוכיות בגיל הרך?

# data[].attributes.subject
הסקירה היומית: מה ידוע מהמחקר על התערבויות חינוכיות בגיל הרך?

# data[].attributes.body
בגיל הרך מתעצבת דמותם של הילדה והילד ונרכש בו הבסיס לכישורים קוגנטיביים, רגשיים וחברתיים – בסיס אותו קשה מאוד לרכוש בשלב מאוחר יותר בחיים. לפיכך סביבה תומכת ומקדמת בגיל זה היא חיונית להתפתחותם התקינה של הילדים. הסקירה היומית של לשכת המדענית הראשית בוחנת שני מאמרים, שסקרו את הספרות על אודות התערבויות חינוכיות בגיל הרך. המאמר הראשון התמקד בהתערבויות לקידום טיפול מטפח בילדים בבית ובגני הילדים. המאמר השני סקר התערבויות ממוקדות, שעוצבו עבור ילדים המפגינים סימנים לקשיים חברתיים ורגשיים, או נמצאים בסיכון לסבול מקשיים אלו.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
לשכת המדען הראשי

# data[].attributes.attachment_link.title
מה ידוע מהמחקר על התערבויות חינוכיות בגיל הרך? - לשכת המדען הראשי

# data[].attributes.attachment_link.description
הסקירה היומית של לשכת המדענית הראשית מציגה שתי סקירות שיטתיות בנושא פערים ותהליכי אי שוויון בגיל הרך. המאמר הראשון ערך סקירה שיטתית של מאפייני התערבויות אפקטיביים לקידום טיפול מטפח (Nurturing care) בקרב ילדים בגיל הרך. המחקר השני ערך סקירה שיטתית של מאפייני התערבויות ממוקדות בקרב ילדים בגיל הרך הנמצאים בסיכון לקשיים חברתיים ורגשיים.

# data[].attributes.headline
סקירת ספרות ומדיניות בנושא ידע עדכני גיל ותהליכים לאיתור מחוננים. ד"ר שם שמי.

# data[].attributes.subject
סקירת ספרות ומדיניות בנושא ידע עדכני גיל ותהליכים לאיתור מחוננים. ד"ר שם שמי.

# data[].attributes.body
סקירת ספרות זו עוסקת בשאלה מהו הגיל שבו נכון לאתר, על מנת שמירב הילדים והילדות המחוננים והמצטיינים יאותרו מחד, ומאידך, יצומצמו טעויות מדידה המתבטאות באיתור שגוי על השלכותיו השליליות?
המסמך מציע מענה מנומק לשאלת גיל האיתור בישראל, וזאת על ידי בחינת 3 פרספקטיבות מחקריות משלימות העוסקות בילדים מחוננים ואיתורם. פרספקטיבות אלו הן הפרספקטיבה הפסיכומטרית-קוגניטיבית, הפרספקטיבה הנוירו-פסיכולוגית, והפרספקטיבה המבחנית-רגשית. בחלקו השני של המסמך מוצגת סקירה של גיל ותכני האיתור של מחוננים בארצות שונות בעולם. הסקירה ממפה מגמות מעורבות, ואף סותרות, הן מבחינת הגדרת המחוננות, והן בגישה החינוכית והפסיכומטרית לאיתור מחוננים ברחבי העולם.
לתקציר - https://meyda.education.gov.il/files/LishcatMadaan/SkirotSifrut/gifted-review-summary.pdf?fbclid=IwAR3jgjQ0o9nrBSpusniP0vdoqnPBcO_lYJQ52EQIu3JI0t6hBA6gWmMxwhc

# data[].attributes.headline
הסקירה היומית: מהן הדרכים לתמוך בקבוצות שונות של תלמידים המאובחנים עם הפרעת קשב ופעלתנות יתר?

# data[].attributes.subject
הסקירה היומית: מהן הדרכים לתמוך בקבוצות שונות של תלמידים המאובחנים עם הפרעת קשב ופעלתנות יתר?

# data[].attributes.body
הוראה לתלמידים עם הפרעת קשב ופעלתנות יתר (ADHD) כרוכה באתגרים ייחודיים. על מנת לאפשר לתלמידים אלו לממש את מלוא יכולותיהם נדרשות התאמות בתהליך ההוראה והלמידה. הסקירה היומית של לשכת המדען הראשי במשרד החינוך מציגה שני מחקרים שבוחנים היבטים שונים של התאמות אלו. המחקר הראשון מדגיש את החשיבות של סביבת הלמידה עבור ילדים עם הפרעת קשב ופעלתנות יתר. כמו כן מודגשת החשיבות של הכרה ב"תרבות הלמידה" האישית. המחקר השני מדגיש את הקשיים הייחודיים שבהם נתקלים תלמידים עם הפרעת קשב ופעלתנות יתר שהם בני קבוצת מיעוט אתני. זיהוי, אבחון וטיפול בהפרעה בקרב תלמידים אלו נעשה באופן שונה, שעלול להיות מפלה, ביחס לתלמידי קבוצת הרוב.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
לשכת המדען הראשי

# data[].attributes.attachment_link.title
מהן הדרכים לתמוך בקבוצות שונות של תלמידים המאובחנים עם הפרעת קשב ופעלתנות יתר? - לשכת המדען הראשי

# data[].attributes.attachment_link.description
הוראה לתלמידים עם הפרעת קשב ופעלתנות יתר (ADHD) כרוכה באתגרים ודורשת התאמה של תהליכי ההוראה והלמידה על מנת לאפשר לתלמידים לממש את מלא יכולותיהם. הסקירה היומית של לשכת המדען הראשי עוסקת היום במאמרים שנוגעים באופנים השונים של התאמת תהליכי הוראה ואבחון לצרכים של תלמידים עם ADHD .

# data[].attributes.headline
הסקירה היומית: כיצד יכולים מורים לקדם שוויון וצמצום פערים?

# data[].attributes.subject
הסקירה היומית: כיצד יכולים מורים לקדם שוויון וצמצום פערים?

# data[].attributes.body
מחקרים רבים מצביעים על פערים אותם חווים תלמידים מקבוצות מיעוט בארצות הברית, וביניהם הישגים נמוכים יותר, חשיפה לסנקציות משמעתיות וחווית למידה טובה פחות. הסקירה היומית של לשכת המדענית הראשית מציגה שני מחקרים העוסקים במאפייני מורים שעשויים להתמודד עם מציאות זו ולשנותה, לצורך השגת שוויון חינוכי. המחקר הראשון בחן את הסיבות לתופעה המתועדת היטב, בה מורים מקבוצות מיעוט משפיעים לטובה על הישגי תלמידים מאותה קבוצת מיעוט בכיתה מעורבת. המחקר מצא קשר בין היות המורה מקבוצת מיעוט ובין יכולותיו בתחום ההוראה רלוונטית התרבות. המחקר השני בחן את תפיסותיהם של מורים לחינוך מיוחד בארצות הברית. המחקר מצא קשר ישיר בין תפיסת המורים את מוכנות המוסד החינוכי שלהם להתמודד עם אתגר הרב-תרבותיות, ובין ההערכה העצמית שלהם את יכולותיהם בתחום ההוראה רלוונטית התרבות.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
לשכת המדען הראשי

# data[].attributes.attachment_link.title
כיצד יכולים מורים לקדם שוויון וצמצום פערים? - לשכת המדען הראשי

# data[].attributes.attachment_link.description
בשנים האחרונות מחקרים רבים מצביעים על המשמעות שיש להוראה של מורים מקבוצות מיעוט עבור הלמידה וההישגים של תלמידים מאותה קבוצת מיעוט. הסקירה היומית של לשכת המדענית הראשית בוחנת היום שני מחקרים שמבקשים לבחון את ההשפעה הזו, ואת הקשר שלה להוראה רלוונטית תרבות.

# data[].attributes.headline
דו"ח מחקר: נגישות של סביבת בית-הספר כמאפשרת השתתפות של תלמידים. מחקר במימון המדען הראשי במשרד החינוך. ד"ר נעמי שרויאר, פרופ' בתיה אנגל-יגר וגב' ליליאן טאטור.

# data[].attributes.subject
דו"ח מחקר: נגישות של סביבת בית-הספר כמאפשרת השתתפות של תלמידים. מחקר במימון המדען הראשי במשרד החינוך. ד"ר נעמי שרויאר, פרופ' בתיה אנגל-יגר וגב' ליליאן טאטור.

# data[].attributes.body
למחקר שתי מטרות עיקריות: האחת, לבדוק את הקשר בין מידת הנגישות של סביבת בית הספר הפיזית (כולל החושית) והחברתית (כולל מדיניות ועמדות), לבין רמת ההשתתפות של תלמידים עם מוגבלות בפעילויות הנעשות במסגרת בית הספר; והשנייה – לאתר גורמים מסייעים וחסמים המגבילים את השתתפותם בפעילויות מסוימות, בכדי לתכנן את ההתערבות ואת סדרי העדיפויות בצורה יעילה יותר. כמטרה משנית, מפותחים סקר מקיף לבדיקת נגישות בתי ספר ותרגום לעברית של כלי מחקר לבדיקת ההשתתפות של תלמידים.

# data[].attributes.attachment_link.title
נגישות של סביבת בית-הספר כמאפשרת השתתפות של תלמידים

# data[].attributes.attachment_link.description
היכנסו וקראו עוד על ”נגישות של סביבת בית-הספר כמאפשרת השתתפות של תלמידים” באתר הקטלוג החינוכי, שם תמצאו מידע נוסף על מחקר בחינוך.

# data[].attributes.headline
הסקירה היומית: האם ניתן להשתמש בהערכה חלופית בהקשר לתלמידים עם מוגבלויות?

# data[].attributes.subject
הסקירה היומית: האם ניתן להשתמש בהערכה חלופית בהקשר לתלמידים עם מוגבלויות?

# data[].attributes.body
הערכת הישגי לומדים מתבצעת בצורות שונות במערכות חינוך, וההתאמה של הערכה לתלמידים שונים מהווה אתגר מורכב. התאמה של מטלות הערכה לתלמידים עם מוגבלויות או לקויות למידה הינה אתגר מורכב שישנה חשיבות גבוהה להתמודדות איתו.
הסקירה היומית של לשכת המדענית הראשית מציגה גישות להערכה חלופית עבור תלמידים עם מוגבלויות. במחקר הראשון נחקר מקרה בוחן של שימוש בתלקיט, תיק עבודות, בקרב תלמידים עם מוגבלויות. המאמר השני סוקר את נושא ההערכה בכלל וההערכה החלופית לתלמידים עם מוגבלויות בפרט ממעוף הציפור.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
לשכת המדען הראשי

# data[].attributes.attachment_link.title
האם ניתן להשתמש בהערכה חלופית בהקשר לתלמידים עם מוגבלויות? - לשכת המדען הראשי

# data[].attributes.attachment_link.description
התאמה של תהליכי הערכה לתלמידים בכלל, ולתלמידים עם מוגבלויות בפרט, מהווה אתגר מורכב בעל חשיבות גבוהה. הסקירה היומית של לשכת המדענית הראשית מציגה היום שני מאמרים שעוסקים בגישת התלקיט (assessment portfolios) בהערכה. המאמר הראשון בחן כיצד עושים מורים שימוש בתלקיט ככלי להערכה, ומצא כי ללא הכשרה מספקת גישה זו אינה מצליחה לייצר הערכה איכותית ומיטבית עבור תלמידים.

# data[].attributes.headline
הסקירה היומית: באילו תנאים משפיעה קבוצת העמיתים על הישגי תלמידות ותלמידים?

# data[].attributes.subject
הסקירה היומית: באילו תנאים משפיעה קבוצת העמיתים על הישגי תלמידות ותלמידים?

# data[].attributes.body
הדינמיקה החברתית הנוצרת בתוך כיתה משפיעה על הישגי הלומדים, שלומותם ותפיסתם העצמית. ישנן תפיסות שונות לגבי הדינמיקה החברתית הנוצרת בתוך כיתה, וכיצד לעצבה. הסקירה היומית של לשכת המדענית הראשית עוסקת בדינמיקה חברתית כיתתית, והשפעותיה השונות על התלמידים. המחקר הראשון סקר את הידע המחקרי על השפעת הרכב הכיתה על מספר מדדים כמו שלומות ותפיסה עצמית. מסקירת הספרות עלה כי ההפרדה לקבוצות למידה על בסיס הישגי עבר היטיבה עם בעלי ההישגים הגבוהים אך לא עם בעלי ההישגים הנמוכים. המחקר השני, שנערך בישראל, בחן את הבדלי התחרותיות בין תלמידות ותלמידים שמשתתפים בחוגי העשרה למחוננים. על פי מחקר זה, הבנות הראו רמת תחרותיות גבוהה יותר מהבנים, בממוצע.

# data[].attributes.headline
הסקירה היומית: אילו שיטות הוראה נתפסות כיעילות בכיתה הטרוגנית?

# data[].attributes.subject
הסקירה היומית: אילו שיטות הוראה נתפסות כיעילות בכיתה הטרוגנית?

# data[].attributes.body
כיצד עשויים מורים להתמודד עם שוני בקצב הלמידה בתוך כיתת לימוד אחת? מה ניתן לעשות על מנת שתלמיד שידיעותיו חסרות לא יישאר מאחור ככל שהכיתה מתקדמת בחומר? הסקירה היומית של לשכת המדענית הראשית מציגה שני מאמרים העוסקים בשאלות מורכבות אלו. המחקר הראשון בחן את השימוש בלומדות (Educational Software) להתמודדות עם פערים לימודיים, ומצא כי אסטרטגיה זו נשמעת מבטיחה אך ככל הנראה אין די בה לבדה כדי לצמצם פערים. המאמר השני מציע לראות בלמידה מותאמת אישית, תוך שימוש במגוון כלים כמו חונכות, קבוצות קטנות וכן שימוש בלומדות, ככלי לצמצום פערים.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
לשכת המדען הראשי

# data[].attributes.attachment_link.title
אילו שיטות הוראה נתפסות כיעילות בכיתה הטרוגנית? - לשכת המדען הראשי

# data[].attributes.attachment_link.description
שונות בלמידה של מגוון התלמידים הלומדים יחד בכיתה אחת נתפסת כאתגר במקצוע ההוראה. הסקירה היומית של לשכת המדענית הראשית בוחנת היום האם תוכנות למידה מותאמות אישית עשויות לתרום להתמודדות עם אתגר זה, וכיצד? המאמר הראשון בחן כיצד שימוש בלומדה (Educational Software) המתאימה את עצמה ללומד וחוזרת איתו על חומר משיעורים קודמים משפיע על הישגי תלמידים.