# data[].attributes.attachment_link.readable_text
У Рівному шукають собаку породи естонський гончак

Згубилася собака мисливської породи естонський гончак. Прохання повернути загубленого улюбленця за винагороду.

Знайдена картка Приватбанку

Знайдена картка Приватбанку, універсальна. Територія газотрону. Поверну власнику який назве останні чотири цифри. +380975244009 [media=267008]

Знайдене пенсійне посвідчення

20.01.2022 на вул.Чорновола у Рівному водій VW Sharan BK2748CH Маркушевський В.О. втратив своє пенсійне посвідчення. Аби забрати документи завертайтесь за номером 0677954878

# data[].attributes.attachment_link.title
Навчальний рік 2022-2023 зазнає кардинальних змін: заява МОН

# data[].attributes.attachment_link.description
Згубилася собака мисливської породи естонський гончак. Прохання повернути загубленого улюбленця за винагороду. Знайдена картка Приватбанку, універсальна. Територія газотрону. Поверну власнику який назве останні чотири цифри. +380975244009 [media=267008] 20.01.2022 на вул.Чорновола у Рівному водій VW Sharan BK2748CH Маркушевський В.О. втратив своє пенсійне посвідчення. Аби забрати документи завертайтесь за номером 0677954878

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Державний стандарт базової середньої освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
Державний стандарт визначає мету та принципи освітнього процесу в закладах базової середньої освіти, дає загальну характеристику змісту навчання, пояснює вимоги до обов'язкових результатів навчання та орієнтири для їхнього оцінювання. Документ було затверджено 30 вересня 2020 року. Державний стандарт базової середньої освіти оприлюднено на сайті Кабінету Міністрів.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Нова українська школа - це ключова реформа Міністерства освіти і науки. Головна мета - створити школу, в якій буде приємно навчатись і яка даватиме учням не тільки знання, як це відбувається зараз, а й уміння застосовувати їх у повсякденному житті.

НУШ - це школа, до якої приємно ходити учням. Тут прислухаються до їхньої думки, вчать критично мислити, не боятись висловлювати власну думку та бути відповідальними громадянами. Водночас батькам теж подобається відвідувати цю школу, адже тут панують співпраця та взаєморозуміння.
Докладніше про зміни
Реформу НУШ розраховано на роки, адже неможливо швидко змінити освітню традицію, що плекалася в Україні протягом десятиліть. Проте зміни вже розпочались, і Міністерство освіти і науки робить усе, аби вони були невідворотними.

Зокрема, у вересні 2017 року було ухвалено новий Закон "Про освіту", який регулює основні засади нової освітньої системи, а у лютому 2018 року Кабінет Міністрів затвердив новий Державний стандарт початкової освіти. На черзі - ухвалення нового закону "Про загальну середню освіту", який більш детально розкриє зміни, закладені реформою.

Новий Стандарт початкової освіти з 2017/2018 навчального року успішно проходить апробацію у 100 школах по всій Україні. З 2018/2019 навчального року за цим стандартом розпочали навчання першокласники по всій Україні.

Новий Стандарт початкової освіти передбачає, що вчителі мають працювати за іншими підходами, тому протягом 2018-2019 років відбувається масштабне перенавчання вчителів початкової школи. Вони проходять як дистанційне навчання ( онлайн-курс на освітній платформі EdEra), так і очні сесії, в межах яких спеціально підготовлені тренери закріплюють знання педагогів на практиці.

Також у 2019 році стартував пілот з добровільної сертифікації вчителів, мета якого - виявити та стимулювати вчителів з високим рівнем професійної майстерності, які володіють методиками компетентнісного навчання і новими освітніми технологіями та сприяють їх поширенню.

У 2019 році на зміну процедури атестації шкіл, що мала виключно наглядово-контрольні функції, прийшов Порядок проведення інституційного аудиту, який має стати інструментом підтримки закладів. На допомогу директорам шкіл Державною службою якості освіти розроблено Рекомендації до побудови внутрішньої системи забезпечення якості освіти у ЗЗСО.

Основні засади реформи шкільної освіти та орієнтовний графік впровадження реформи викладено в Концепції Нової української школи. ( English version). Там ви знайдете інформацію про цінності реформи (як-от орієнтація на учня, педагогіка партнерства, справедливе фінансування тощо), основні компетенції та візію, яким має бути випускник НУШ. Коротко про це також можна прочитати нижче.
ЩО ЗМІНЮЄТЬСЯ ДЛЯ УЧНІВ?
Ключова зміна для учнів стосується підходів до навчання та змісту освіти. І ми у МОН переконані, що це - головне. Адже мета НУШ - виховати інноватора та громадянина, який вміє ухвалювати відповідальні рішення та дотримується прав людини.

Замість запам'ятовування фактів та понять учні набуватимуть компетентностей. Це - динамічна комбінація знань, умінь, навичок, способів мислення, поглядів, цінностей, інших особистих якостей, що визначає здатність особи успішно соціалізуватися, провадити професійну та/або подальшу навчальну діяльність. Тобто формується ядро знань, на яке будуть накладатись уміння цими знаннями користуватися, а також цінності та навички, що знадобляться випускникам української школи у професійному та приватному житті.

Список компетентностей, яких набуватимуть учні, уже закріплено законом "Про освіту". Він створювався з урахуванням " Рекомендації Європейського Парламенту та Ради Європи щодо формування ключових компетентностей освіти впродовж життя " (від 18.12.2006 р.):

вільне володіння державною мовою;

здатність спілкуватися рідною (у разі відмінності від державної) та іноземними мовами;

математична компетентність;

компетентності у галузі природничих наук, техніки і технологій;

інноваційність;

екологічна компетентність;

інформаційно-комунікаційна компетентність;

навчання впродовж життя;

громадянські та соціальні компетентності, пов'язані з ідеями демократії, справедливості, рівності, прав людини, добробуту та здорового способу життя, з усвідомленням рівних прав і можливостей;

культурна компетентність;

підприємливість та фінансова грамотність.

Державні стандарти можуть розширювати цей список.

Спільними для всіх компетентностей є так звані наскрізні вміння: читання з розумінням, уміння висловлювати власну думку усно і письмово, критичне та системне мислення, здатність логічно обґрунтовувати позицію, творчість, ініціативність, вміння конструктивно керувати емоціями, оцінювати ризики, приймати рішення, розв'язувати проблеми, здатність співпрацювати з іншими людьми.

Щоб набувати компетентностей, школярі навчаються за діяльнісним підходом - тобто частіше щось роблять замість того, щоб просто сидіти за партами і слухати вчителя. Концепція НУШ пропонує також впроваджувати інтегроване та проєктне навчання. Це сприяє тому, що учні отримують цілісне уявлення про світ, адже вивчають явища з точки зору різних наук та вчаться вирішувати реальні проблеми за допомогою знань з різних дисциплін.

Міністерством розроблено нову модель оцінювання учнів у межах Нової української школи. Тепер замість звичних табелів у кінці року учні перших класів отримують Свідоцтво досягнень. Оновлена модель ґрунтується на формувальному оцінюванні, яке дає можливість зробити висновки саме щодо процесу навчання, а не тільки результату (кількості помилок) та поступу учня.

А ще реформа - це про освітнє середовище. І це, насамперед, не техніка чи меблі. Хоча завдяки децентралізації фінансування шкіл збільшилося, і в багатьох навчальних закладах поступово оновлюється матеріально-технічна база.

Зміна освітнього середовища - це зміна ставлення до дитини: повага, увага до неї та прагнення знайти оптимальний спосіб для її ефективного навчання. Саме такою є Нова українська школа.
ЩО ЗМІНЮЄТЬСЯ ДЛЯ ВЧИТЕЛІВ?
Учитель - це людина, на якій тримається реформа. Без неї чи нього будь-які зміни будуть неможливими, тому один з головних принципів НУШ - умотивований учитель. Це означає, що наша мета - сприяти його професійному та особистому зростанню, а також підвищувати його соціальний статус.

Щоб навчати по-новому, вчитель повинен отримати свободу дій - обирати навчальні матеріали, імпровізувати та експериментувати. Цю свободу дає новий закон "Про освіту".

Міністерство освіти і науки пропонуватиме типові навчальні програми, проте будь-який учитель чи авторська група може доповнювати їх або створювати свої. Учитель тепер обмежений лише Державним стандартом. У цьому документі окреслено результати: що мають знати та вміти учні, закінчивши певний етап навчання. Натомість, як дійти до цих результатів, учитель визначатиме сам.

Учитель, який отримав свободу навчати, має отримати й свободу навчатися. І ця свобода теж передбачена реформою. Має запрацювати принцип "гроші ходять за вчителем": педагоги зможуть підвищувати кваліфікацію за державні кошти не лише в Інститутах післядипломної педагогічної освіти, а й в обраних самими педагогами організаціях. Є лише дві вимоги: за п'ять років підвищення кваліфікації має скласти 150 годин, а навчання має відбуватись щорічно.

А щоб вмотивувати вчителів ще й фінансово, міністерство запровадить сертифікацію. Це добровільна перевірка, проходження якої надасть учителям 20% надбавку до посадового окладу та звільнить від атестації. На початку 2019 року стартував пілотний проєкт сертифікації вчителів початкових класів, у якому беруть участь понад 800 педагогів з усієї України.
ЩО ЗМІНЮЄТЬСЯ ДЛЯ АДМІНІСТРАЦІЇ ШКІЛ?
НУШ - це відповідальна школа, і ми переконані, що навчальні заклади повинні отримати більше свободи дій. Адже відповідальність та свобода йдуть пліч-о-пліч.

Тому закон "Про освіту" передбачає кадрову автономію. Тепер директор школи може самостійно призначати своїх заступників, приймати на роботу та звільняти педагогічних працівників.

Окрім того, керівників шкіл (як і вчителів) уже приймають на роботу за строковим контрактом. Директор школи обирається за конкурсом. Одна людина зможе бути на цій посаді не більше двох термінів по 6 років (якщо особа призначається на цю посаду вперше, перший термін складатиме 2 роки). Після цього така людина зможе обіймати інші посади в цій школі або ж брати участь у конкурсі директорів у іншій школі.
ЩО ЗМІНЮЄТЬСЯ ДЛЯ БАТЬКІВ?
Один із принципів Нової української школи - партнерство, у тому числі - між школою та батьками. Батьки можуть створювати свої органи громадського самоврядування, а отже - впливати на освітній та виховний процеси.

Відтепер батькам легше контролювати фінанси школи. Усі навчальні заклади, які отримують публічні кошти (це, наприклад, бюджетні кошти та благодійні внески), зобов'язані оприлюднювати свій кошторис та інформацію про витрати. І батьки тепер можуть здійснювати перерахування благодійних внесків цілеспрямовано на школу, а не збирати готівкові кошти, які дуже складно обліковувати.

Співпраця між усіма учасниками освітнього процесу - учителів, учнів, адміністрацій та батьків - наріжний камінь, який допоможе досягти всіх інших результатів. Адже тільки так можливо втілити головну мету: змінити освітнє середовище, впровадити навчання для життя.

І врешті - зробити українську школу відкритою, цікавою та сучасною.

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
Нова українська школа - це ключова реформа Міністерства освіти і науки. Головна мета - створити школу, в якій буде приємно навчатись і яка даватиме учням не тільки знання, як це відбувається зараз, а й уміння застосовувати їх у повсякденному житті. НУШ - це школа, до якої приємно ходити учням.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ваш броузер застарів!

Нормальне відображення сторінки не можливе через відсутність багатьох потрібних функцій.
Встановіть останню версію браузера для перегляду цього веб-сайту: Firefox, Google Chrome, Opera або Safari.
Ви можете зробити це самостійно або спитайте системних адміністраторів...

Потрібно включити javascript!

Для роботи з цією сторінкою потрібно увімкнути javascript в параметрах браузера.
Крім того, для нормальної роботи необхідно мати підтримку cookies, якщо не встановлено по замовчанню...

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.description
База даних "Законодавство України" містить нормативно-правові документи українського законодавства, термінологію, анотації англійською мовою, переліки первиних актів тощо

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ваш броузер застарів!

Нормальне відображення сторінки не можливе через відсутність багатьох потрібних функцій.
Встановіть останню версію браузера для перегляду цього веб-сайту: Firefox, Google Chrome, Opera або Safari.
Ви можете зробити це самостійно або спитайте системних адміністраторів...

Потрібно включити javascript!

Для роботи з цією сторінкою потрібно увімкнути javascript в параметрах браузера.
Крім того, для нормальної роботи необхідно мати підтримку cookies, якщо не встановлено по замовчанню...

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про повну загальну середню освіту

# data[].attributes.attachment_link.description
База даних "Законодавство України" містить нормативно-правові документи українського законодавства, термінологію, анотації англійською мовою, переліки первиних актів тощо

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Про затвердження Концепції розвитку педагогічної освіти

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ваш броузер застарів!

Нормальне відображення сторінки не можливе через відсутність багатьох потрібних функцій.
Встановіть останню версію браузера для перегляду цього веб-сайту: Firefox, Google Chrome, Opera або Safari.
Ви можете зробити це самостійно або спитайте системних адміністраторів...

Потрібно включити javascript!

Для роботи з цією сторінкою потрібно увімкнути javascript в параметрах браузера.
Крім того, для нормальної роботи необхідно мати підтримку cookies, якщо не встановлено по замовчанню...

Документ v2736915-20, поточна редакція - Прийняття від 23.12.2020

МІНІСТЕРСТВО РОЗВИТКУ ЕКОНОМІКИ, ТОРГІВЛІ ТА СІЛЬСЬКОГО ГОСПОДАРСТВА УКРАЇНИ

НАКАЗ

23.12.2020 № 2736-20

Про затвердження професійного стандарту за професіями "Вчитель початкових класів закладу загальної середньої освіти", "Вчитель закладу загальної середньої освіти", "Вчитель з початкової освіти (з дипломом молодшого спеціаліста)"

Відповідно до пунктів 27, 28, 30 Порядку розроблення та затвердження професійних стандартів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 31 травня 2017 року № 373 (зі змінами), НАКАЗУЮ:

1. Затвердити професійний стандарт за професіями "Вчитель початкових класів закладу загальної середньої освіти", "Вчитель закладу загальної середньої освіти", "Вчитель з початкової освіти (з дипломом молодшого спеціаліста)", що додається.

2. Директорату розвитку ринку праці та умов оплати праці забезпечити протягом п'яти робочих днів унесення професійного стандарту, затвердженого цим наказом, до Реєстру професійних стандартів.

3. Директорату розвитку ринку праці та умов оплати праці разом з департаментом цифрового розвитку та електронних сервісів забезпечити оприлюднення інформації про професійний стандарт, затверджений цим наказом, на офіційному вебсайті Мінекономіки.

Міністр
розвитку економіки, торгівлі
та сільського господарства
України

І. Петрашко

ЗАТВЕРДЖЕНО
Наказ Міністерства розвитку
економіки, торгівлі та сільського
господарства України
23.12.2020 № 2736-20

ПРОФЕСІЙНИЙ СТАНДАРТ
за професіями "Вчитель початкових класів закладу загальної середньої освіти", "Вчитель закладу загальної середньої освіти", "Вчитель з початкової освіти (з дипломом молодшого спеціаліста)"

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про затвердження професійного стандарту за професіями "Вчитель початкових класів закладу загальної середньої освіти", "Вчитель закладу загальної середньої освіти", "Вчитель з початкової освіти (з дипломом молодшого спеціаліста)"

# data[].attributes.attachment_link.description
База даних "Законодавство України" містить нормативно-правові документи українського законодавства, термінологію, анотації англійською мовою, переліки первиних актів тощо

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ

НАКАЗ

№ 235 від 19 лютого 2021 року

Про затвердження
типової освітньої програми
для 5-9 класів закладів
загальної середньої освіти

Відповідно до абзацу двадцять другого частини першої статті 64 Закону України «Про освіту», частини другої статті 11 Закону України «Про повну загальну середню освіту», пункту 5 постанови Кабінету Міністрів України від 30 вересня 2020 року № 898 «Про деякі питання державних стандартів повної загальної середньої освіти», з метою забезпечення впровадження Державного стандарту базової середньої освіти, затвердженого цією постановою, НАКАЗУЮ:

1. Затвердити типову освітню програму для 5-9 класів закладів загальної середньої освіти (далі - Типова освітня програма), що додається.

2. Установити, що Типова освітня програма вводиться в дію поетапно з:

2022/2023 навчального року для 5-х класів закладів загальної середньої освіти;

2023/2024 навчального року для 6-х класів закладів загальної середньої освіти;

2024/2025 навчального року для 7-х класів закладів загальної середньої освіти;

2025/2026 навчального року для 8-х класів закладів загальної середньої освіти;

2026/2027 навчального року для 9-х класів закладів загальної середньої освіти.

3. Департаментам (управлінням) освіти і науки обласних, Київської міської державної адміністрацій, директорам закладів загальної середньої освіти забезпечити необхідні умови щодо реалізації Типової освітньої програми.

4. Визнати таким, що втратив чинність, наказ Міністерства освіти і науки України від 20 квітня 2018 року № 405 «Про затвердження типової освітньої програми закладів загальної середньої освіти І ступеня» відповідно:

з 01 вересня 2022 року в частині для 5-х класів закладів загальної середньої освіти;

з 01 вересня 2023 року в частині для 6-х класів закладів загальної середньої освіти;

з 01 вересня 2024 року в частині для 7-х класів закладів загальної середньої освіти;

з 01 вересня 2025 року в частині для 8-х класів закладів загальної середньої освіти;

з 01 вересня 2026 року в частині для 9-х класів закладів загальної середньої освіти.

5. Контроль за виконанням цього наказу покласти на заступника Міністра Рогову В.

Міністр                    Сергій Шкарлет

ЗАТВЕРДЖЕНО
Наказ Міністерства освіти і науки України
19.02.2021 р. № 235

Типова освітня програма для 5-9 класів закладів загальної середньої освіти

1. Загальні положення

Типова освітня програма для 5-9 класів закладів загальної середньої освіти (далі – Типова освітня програма) застосовується для:

закладів загальної середньої освіти з навчанням українською мовою;

закладів загальної середньої освіти, у яких є класи (групи) з навчанням мовою корінного народу або національної меншини поряд з державною мовою, та закладів загальної середньої освіти, у яких є класи (групи) з навчанням українською мовою та вивченням мови корінного народу або національної меншини.

Типова освітня програма розроблена на основі Державного стандарту базової середньої освіти (далі – Державний стандарт), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 вересня 2020 р. № 898.

Типова освітня програма окреслює обов’язкові та рекомендовані підходи до розроблення закладами загальної середньої освіти та використання ними в освітній діяльності освітніх програм на кожному циклі (адаптаційний цикл та цикл базового предметного навчання) базової середньої освіти.

Типова освітня програма визначає:

вимоги до осіб, які можуть розпочати навчання за освітньою програмою базової середньої освіти;

загальний обсяг навчального навантаження на адаптаційному циклі та циклі базового предметного навчання (в годинах), його розподіл між освітніми галузями за роками навчання.

Типова освітня програма включає:

варіанти типових навчальних планів;

перелік модельних навчальних програм;

рекомендовані форми організації освітнього процесу;

опис інструментарію оцінювання.

Під час розроблення Типової освітньої програми враховано гарантовані державою права щодо академічної, організаційної, фінансової і кадрової автономії закладів освіти, а також права педагогічних працівників на академічну свободу.

Відповідно до Закону України «Про освіту» метою повної загальної середньої освіти є всебічний розвиток, виховання і соціалізація особистості, яка здатна до життя в суспільстві та цивілізованої взаємодії з природою, має прагнення до самовдосконалення і навчання впродовж життя, готова до свідомого життєвого вибору та самореалізації, відповідальності, трудової діяльності та громадянської активності. Досягнення цієї мети забезпечується через формування ключових компетентностей, необхідних кожній сучасній людині для успішної життєдіяльності.

Для реалізації мети повної загальної середньої освіти, а також належної організації освітнього процесу кожен заклад освіти розробляє та використовує в освітній діяльності освітню програму. Вона може бути розроблена окремо для кожного рівня (циклу) повної загальної середньої освіти або ж бути наскрізною, розробленою для декількох рівнів освіти. Відповідне рішення приймає педагогічна рада закладу освіти.

Освітня програма закладу загальної середньої освіти, розроблена на основі Типової освітньої програми, відповідно до частини третьої статті 11 Закону України «Про повну загальну середню освіту», має:

відповідати структурі Типової освітньої програми та визначеним нею вимогам до осіб, які можуть розпочати навчання за освітньою програмою закладу освіти;

визначати (в обсязі не меншому ніж встановлено Типовою освітньою програмою) загальний обсяг навчального навантаження на адаптаційному циклі та циклі базового предметного навчання (в годинах), його розподіл між освітніми галузями за роками навчання;

містити навчальний план, що ґрунтується на одному з варіантів типових навчальних планів Типової освітньої програми і може передбачати перерозподіл годин (у визначеному обсязі) між обов’язковими для вивчення навчальними предметами (крім української мови та фізичної культури) певної освітньої галузі, які можуть вивчатися окремо та/або інтегровано з іншими навчальними предметами;

містити перелік модельних навчальних програм, що використовуються закладом освіти в освітньому процесі, та/або навчальних програм, затверджених педагогічною радою, що мають містити опис результатів навчання учнів з навчальних предметів (інтегрованих курсів) в обсязі не меншому, ніж встановлено відповідними модельними навчальними програмами;

опис форм організації освітнього процесу та інструментарію оцінювання.

Освітні програми закладів загальної середньої освіти, згідно із частиною четвертою статті 7 Закону України «Про освіту», частиною дев’ятою статті 5 Закону України «Про повну загальну середню освіту», можуть передбачати викладання одного чи декількох навчальних предметів (інтегрованих курсів) поряд із державною мовою англійською чи іншою офіційною мовою Європейського Союзу. При цьому в освітньому процесі можуть використовуватись методи та прийоми двомовної та багатомовної освіти.

Освітня програма закладу освіти може містити інші складники, що враховують специфіку та особливості освітньої діяльності закладу освіти.

2. Вимоги до осіб, які можуть розпочати навчання за освітньою програмою

Навчання за освітньою програмою базової середньої освіти можуть розпочинати учні, які на момент зарахування (переведення) до закладу загальної середньої освіти, що забезпечує здобуття відповідного рівня повної загальної середньої освіти, досягли результатів навчання, визначених у Державному стандарті початкової освіти, що підтверджено відповідним документом (свідоцтвом досягнень, свідоцтвом про здобуття початкової освіти).

У разі відсутності результатів річного оцінювання з будь-яких предметів та/або державної підсумкової атестації за рівень початкової освіти учні повинні пройти відповідне оцінювання упродовж першого семестру навчального року.

Для проведення оцінювання наказом керівника закладу освіти створюється комісія, затверджується її склад (голова та члени комісії), а також графік проведення оцінювання та перелік завдань з навчальних предметів.

Протокол оцінювання рівня навчальних досягнень складається за формою згідно з додатком 2 до Положення про індивідуальну форму здобуття загальної середньої освіти, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України 12 січня 2016 року № 8 (у редакції наказу Міністерства освіти і науки України від 10 липня 2019 року № 955), зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 03 лютого 2016 р. за № 184/28314.

3. Загальний обсяг навчального навантаження на адаптаційному циклі
базової середньої освіти та циклі базового предметного навчання базової
середньої освіти, його розподіл між освітніми галузями за роками навчання

Загальний обсяг навчального навантаження для учнів 5-6 класів (адаптаційний цикл базової середньої освіти) та 7-9 класів (цикл базового предметного навчання базової середньої освіти) закладів загальної середньої освіти сформовано для:

закладів з навчанням українською мовою (додаток 1);

класів (груп) з навчанням мовою корінного народу або національної меншини чи з навчанням українською мовою та вивченням мови корінного народу або національної меншини (додаток 2).

Розподіл навчального навантаження здійснено за освітніми галузями та роками навчання.

Рекомендовану, мінімальну та максимальну кількість навчальних годин за освітніми галузями та роками навчання визначено відповідно до базових навчальних планів (додаток 23 Державного стандарту).

4. Типові навчальні плани

Типові навчальні плани (додатки 3, 4) містять:

орієнтовний перелік предметів та інтегрованих курсів для реалізації кожної освітньої галузі, а також орієнтовний перелік міжгалузевих інтегрованих курсів;

рекомендований розподіл навчального навантаження за роками навчання між навчальними предметами (інтегрованими курсами), обов’язковими для вивчення;

додаткові години для вивчення предметів освітніх галузей, курсів за вибором, проведення індивідуальних консультацій та групових занять.

Заклад освіти визначає перелік навчальних предметів та/або інтегрованих курсів для реалізації кожної освітньої галузі, а також предмети/курси варіативного освітнього компоненту з урахуванням освітніх потреб учнів, що відображається у навчальному плані освітньої програми закладу освіти.

Навчальне навантаження у типових навчальних планах орієнтоване на «рекомендований» навчальний час, визначений базовим навчальним планом Державного стандарту для вивчення певної освітньої галузі на адаптаційному та предметному циклах навчання базової середньої освіти.

Кількість навчальних годин на вивчення інтегрованих курсів заклад освіти визначає самостійно з урахуванням навчального навантаження на відповідні навчальні предмети у типовому навчальному плані.

Кількість навчальних годин на вивчення кожної освітньої галузі, відповідно до пункту 26 Державного стандарту, визначає заклад освіти в межах заданого діапазону «мінімального» та «максимального» навчального навантаження.

Кількість навчальних годин на вивчення кожної освітньої галузі заклад освіти може зменшувати, включно до мінімального показника.

Різниця між рекомендованою та мінімальною кількістю навчальних годин (резерв навчальних годин) у кожній освітній галузі може бути перерозподілена закладом освіти між освітніми компонентами цієї освітньої галузі або на інші освітні галузі, а також на вибіркові освітні компоненти (незалежно від освітньої галузі).

Кількість навчальних годин на вивчення кожної освітньої галузі заклад освіти може збільшувати, включно до максимального показника, з урахуванням перерозподілу різниці між рекомендованою та мінімальною кількістю навчальних годин інших освітніх галузей.

Кількість навчальних годин, визначена у навчальному плані на вивчення вибіркових освітніх компонентів, не включається до максимального показника навчального навантаження, передбаченого на ту чи іншу освітню галузь.

Додаткові години для вивчення навчальних предметів, інтегрованих курсів, курсів за вибором, через які реалізуються освітні галузі, проведення індивідуальних консультацій та групових занять заклад загальної середньої освіти розподіляє самостійно, враховуючи особливості організації освітнього процесу та індивідуальні освітні потреби учнів, що відображається в освітній програмі закладу.

Сума годин на вивчення всіх освітніх галузей у навчальному плані закладу загальної середньої освіти не повинна перевищувати загальнорічної кількості навчальних годин, що фінансуються з бюджету (без урахування поділу на групи), визначеної базовим навчальним планом, з дотриманням вимог гранично допустимого річного навчального навантаження учнів.

5. Модельні навчальні програми

Модельна навчальна програма - документ, що визначає орієнтовну послідовність досягнення очікуваних результатів навчання учнів, зміст навчального предмета, інтегрованого курсу та види навчальної діяльності учнів, рекомендований для використання в освітньому процесі в порядку, визначеному законодавством.

Модельні навчальні програми можуть бути розроблені для всього рівня базової середньої освіти (5-9 класи) або окремо для кожного циклу: адаптаційного циклу (5-6 класи) та циклу базового предметного навчання (7-9 класи).

Поданий у додатку 5 перелік модельних навчальних програм є базовим і може бути доповнений іншими модельними навчальними програмами, які отримають гриф «Рекомендовано Міністерством освіти і науки України», шляхом внесення змін до цієї Типової освітньої програми в установленому порядку.

Спираючись на модельні навчальні програми, заклад освіти може розробляти навчальні програми предметів, білінгвальних курсів, інтегрованих курсів, що мають містити опис результатів навчання в обсязі не меншому, ніж визначено Державним стандартом та/або відповідними модельними навчальними програмами. Формування змісту навчальних предметів, білінгвальних курсів, інтегрованих курсів може здійснюватися шляхом упорядкування в логічній послідовності результатів навчання кількох освітніх галузей, однієї освітньої галузі або її окремих складників.

Навчальні програми, що розроблені на основі модельних навчальних програм, затверджуються педагогічною радою закладу освіти.

6. Рекомендовані форми організації освітнього процесу

Освітній процес організовується в безпечному освітньому середовищі та здійснюється з урахуванням вікових особливостей, фізичного, психічного та інтелектуального розвитку дітей, їхніх особливих освітніх потреб.

У рамках академічної свободи форми організації освітнього процесу визначаються педагогічною радою закладу освіти та відображаються в освітній програмі закладу освіти. Вибір форм залежить від наявності необхідних ресурсів (матеріально-технічного, кадрового, навчально-методичного, інформаційного забезпечення освітньої діяльності тощо), а також форм здобуття освіти.

За потреби заклад освіти може організувати здобуття освіти за індивідуальною освітньою траєкторією. Індивідуальна освітня траєкторія учня реалізується з урахуванням необхідних для цього ресурсів, наявних у закладу (закладів) освіти та інших суб’єктів освітньої діяльності, зокрема тих, що забезпечують здобуття освіти за мережевою формою здобуття освіти.

Індивідуальна освітня траєкторія учня реалізується на підставі індивідуальної програми розвитку, індивідуального навчального плану, що розробляється педагогічними працівниками у взаємодії з учнем та/або його батьками, схвалюється педагогічною радою закладу освіти, затверджується його керівником та підписується батьками.

З метою належної організації освітнього процесу в закладах загальної середньої освіти формуються класи та/або групи, зокрема спеціальні, інклюзивні, з дистанційною, вечірньою формою здобуття освіти, з навчанням мовою корінного народу чи національної меншини України поряд із державною мовою.

7. Опис інструментарію оцінювання

Оцінюванню підлягають результати навчання з навчальних предметів, інтегрованих курсів обов’язкового освітнього компонента типового навчального плану. Педагогічна рада закладу загальної середньої освіти може прийняти рішення про оцінювання результатів навчання складників вибіркового освітнього компонента.

Оцінювання відповідності результатів навчання учнів, які завершили здобуття базової середньої освіти, вимогам Державного стандарту здійснюється шляхом державної підсумкової атестації.

Оцінювання результатів навчання учнів має бути зорієнтованим на ключові компетентності і наскрізні вміння та вимоги до обов’язкових результатів навчання у відповідній освітній галузі, визначені Державним стандартом.

Встановлення відповідності між вимогами до результатів навчання учнів, визначеними Державним стандартом, та показниками їх вимірювання здійснюється відповідно до системи та загальних критеріїв оцінювання результатів навчання учнів, визначених Міністерством освіти і науки України.

Основними видами оцінювання результатів навчання учнів є: поточне, підсумкове (тематичне, семестрове, річне) оцінювання та державна підсумкова атестація.

Річне оцінювання здійснюються за системою оцінювання, визначеною законодавством, а результати такого оцінювання відображаються у свідоцтві досягнень, що видається учневі щороку. Поточне та підсумкове оцінювання результатів навчання учнів здійснюють відповідно до вимог модельних навчальних програм із застосуванням таких основних форм та способів:

усної (зокрема шляхом індивідуального, групового та фронтального опитування);

письмової, у тому числі графічної (зокрема шляхом виконання діагностичних, самостійних та контрольних робіт, тестування, організації роботи з текстами, діаграмами, таблицями, графіками, схемами, контурними картами тощо);

цифрової (зокрема шляхом тестування в електронному форматі);

практичної (зокрема шляхом організації виконання різних видів експериментальних досліджень та навчальних проєктів, виготовлення виробів, роботи з біологічними об'єктами, хімічними речовинами тощо).

У рамках академічної свободи педагогічні працівники закладу освіти здійснюють вибір форм, змісту та способу оцінювання залежно від дидактичної мети.

Генеральний директор
директорату дошкільної, шкільної,
позашкільної та інклюзивної освіти                                            Андрій Осмоловський

# data[].attributes.attachment_link.title
Про затвердження типової освітньої програми для 5-9 класів закладів загальної середньої освіти

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ІМЗО ЗСО НУШ

# data[].attributes.attachment_link.title
Навчально-методична скарбниця НУШ 5-6 класи.xlsx

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Наталія Котляренко

# data[].attributes.attachment_link.title
5 кл. Література. Навчальна  програма. 

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Наталія Котляренко

# data[].attributes.attachment_link.title
5 кл. Література. КТП. 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Навчальні програми з української мови для класів з навчанням мовами корінних народів, національних меншин закладів загальної середньої освіти Навчальні програми з мов корінних народів, національних меншин Для класів з навчанням мовою корінного народу або національної меншини поряд з державною Для класів з навчанням українською мовою та вивченням мови корінного народу або національної меншини Навчальні програми з інтегрованого курсу "Література" Навчальні програми для 8-9 класів з поглибленим вивченням окремих предметів за новим Державним стандартом базової і повної загальної середньої освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Навчальні програми для 6-9 класів

# data[].attributes.attachment_link.description
Навчальні програми з української мови для класів з навчанням мовами корінних народів, національних меншин закладів загальної середньої освіти Навчальні програми з мов корінних народів, національних меншин Для класів з навчанням мовою корінного народу або національної меншини поряд з державною Для класів з навчанням українською мовою та вивченням мови корінного народу або національної меншини Навчальні програми з інтегрованого курсу "Література" Навчальні програми для 8-9 класів з поглибленим вивченням окремих предметів за новим Державним стандартом базової і повної загальної середньої освіти

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Навчальні програми з української мови для класів з навчанням мовами національних меншин та навчальні програми з мов і літератур корінних народів, національних меншин закладів загальної середньої освіти (Державний стандарт базової і повної загальної середньої освіти, 2011 рік) 1. Навчальні програми з української мови: 2. Навчальні програми з мов та літератур корінних народів, національних меншин Для класів з навчанням мовою корінного народу або національної меншини поряд з державною Для класів з навчанням українською мовою та вивченням мови корінного народу або національної меншини

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Навчальні програми для 10-11 класів

# data[].attributes.attachment_link.description
Навчальні програми з української мови для класів з навчанням мовами національних меншин та навчальні програми з мов і літератур корінних народів, національних меншин закладів загальної середньої освіти (Державний стандарт базової і повної загальної середньої освіти, 2011 рік) 1. Навчальні програми з української мови: 2.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Promethean інтерактивні панелі для освіти

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Навчальний рік розпочався у вересні й це дуже гарна новина. Але лишається ще багато запитань, що потребують відповідей. Важко прогнозована ситуація з карантином ускладнює організацію навчального процесу. Адже досі достеменно невідомо, чи будуть проходити уроки у звичному режимі. І батьків, і педагогів хвилює питання, чи буде очна форма навчання чергуватися з дистанційною І якщо дистанційного навчання не уникнути, чи достатньо просто купити інтерактивні панелі в навчальні заклади? Які підходи та інструменти застосувати, аби вчителі могли працювати за усталеним графіком роботи, учні мали доступ до всієї необхідної інформації, а у їхніх батьків не було потреби опановувати професію вчителя? Напевно, оптимальним варіантом в цій ситуації буде організація змішаного навчання, оскільки така форма поєднує в собі очну та дистанційну форми й при цьому є більш ефективною, ніж кожна з них окремо.

Варіанти змішаного навчання

Змішане навчання в Україні може мати різні моделі реалізації. Але в умовах ймовірного масового карантину найбільш доречною буде модель "Перевернутий клас". Вона передбачає самостійне опрацювання навчального матеріалу з подальшим поглибленим вивченням його у класі. За потреби зменшити кількість фізичних контактів застосування цієї моделі дозволить ознайомитися з теорією вдома, а в класі закріпити її виконанням практичних завдань. Звісно, реалізація подібного підходу до навчання потребує певних технічних засобів, наприклад інтерактивних дошок чи панелей в поєднанні з іншим обладнанням для освіти, але насамперед - зміни методології. Бо сама по собі наявність сучасної техніки в школі або просто обладнання для НУШ не зробить навчання цікавим та успішним.

Ідеальна модель, переваги та приклади змішаного навчання

Спробуймо уявити ідеальний варіант налагодженого гібридного навчання. Під час кожного уроку вчитель активно використовує інтерактивну дошку чи панель. На них можна виводити як заздалегідь скомпоновані матеріали, наприклад в програмі для інтерактивних уроків, так і необхідні слайди, відео чи графіки з будь-яких додатків. Все, що учні бачать на такій дошці, записується та зберігається у зручний формат, наприклад PDF-файл. Добре, якщо водночас відбувається відеозапис. Він зберігає не лише інформацію на дошці, а й пояснення чи доповнення вчителя до навчального матеріалу.

Чудово, якщо є можливість не лише записувати, а й проводити уроки онлайн. В умовах впровадження карантину це дозволить дотримуватися режиму навчання. Уроки розпочинатимуться у звичний час. Учні завдяки сучасним засобам зв'язку зможуть взаємодіяти як із вчителем, так і між собою. Тобто, потрібна не просто передача запису, як це робили цієї весни по телебаченню. Дуже бажано створити умови для спілкування між усіма учасниками освітнього процесу в режимі онлайн. Кожен клас буде навчатися зі своїми вчителями та контактувати з ними під час уроків. Це особливо важливо у молодшій школі. Адже дітям легше сприймати інформацію від знайомої людини: слухати пояснення та водночас бачити її жестикуляцію, міміку.
Інтерактивні панелі в молодшій школі мають одну з найбільш цікавих моделей використання.
Після завершення навчального дня було б добре надати учням можливість доступу до записів уроків. Може виникнути питання: навіщо дублювати інформацію, яка вже була отримана під час відвідування школи чи в режимі онлайн? Давайте розберемося, які ж можливості дає нам збереження уроку в електронному вигляді. Кожен з дітей у класі матиме змогу повторно переглянути урок, який проводив його вчитель. Це допоможе краще засвоїти навчальний матеріал. Така опція буде доступною і для дітей, що пропустили урок за станом здоров'я, якщо йдеться про очну форму навчання. Використання інтерактивної панелі та електронних матеріалів має ще одну суттєву перевагу - воно робить навчання мобільним. Наприклад, дитина їде на вихідні до бабусі й дідуся. Проте немає потреби везти з собою десяток підручників. Бо для ознайомлення з новою темою чи повторення попереднього матеріалу достатньо взяти з собою планшет або смартфон.

Індивідуальний підхід до кожного учня у змішаному навчанні

Такий підхід дозволяє кожній дитині працювати у власному темпі та у зручний для себе час. Це практична реалізація принципів рівності та індивідуального підходу в освіті. Використовуючи інтерактивні панелі для школи можна організувати процес, коли всі отримують одну й ту ж саму інформацію. Але кожен може самостійно визначити, скільки часу витратити на навчання. Комусь достатньо почути пояснення один раз, в той час, як іншій людині потрібно ознайомитися з ним декілька разів. І, маючи доступ, як до матеріалу уроку так і до відеозапису, учні можуть переглядати його стільки разів, скільки їм це потрібно. Це дозволить підвищити успішність учнів під час карантину та в умовах класичного навчання. Діти, що засвоюють матеріал повільніше, матимуть нагоду розібратися з ним у спокійному темпі без непорозуміння з боку однолітків. Ті ж, кому знання даються легше, не будуть нудитися, вислуховуючи повторні пояснення і зможуть витратити цей час на інші заняття.

Розглянемо детально, які саме знадобляться інструменти для змішаного навчання.

Інструменти або що треба для організації змішаного навчання

Необхідний мінімум для вчителя:

ноутбук вчителя, на якому можна буде створювати інтерактивні уроки, презентації тощо. З такими завданнями також впорається будь-який персональний комп'ютер у класі або вбудований комп'ютерний модуль для інтерактивної панелі;

Інтерактивна панель або дошка. Вона має більше можливостей для відтворення цікавого та різноманітного контенту. Таке обладнання дозволяє не лише демонструвати учням контент, а й зберегти все, що відображається на дошці у зручному форматі і надати учням доступ до файлів;

Камера. Адже з її допомогою можна записати відеоурок з усіма поясненнями вчителя та обговоренням теми всіма учнями. Іноді її може замінити будь-яка веб-камера належної якості або навіть камера ноутбуку вчителя. В цьому випадку діти матимуть і файл із навчальними матеріалами, записаний завдяки інтерактивній панелі, і відео з коментарями викладача;

Персональні пристрої учнів. У разі, якщо учні знаходяться поза межами класу, такими пристроями можуть бути домашні гаджети, а в класі корисними будуть або шкільні, або персональні пристрої, на яких учні можуть не лише переглядати контент, а й виконувати інтерактивні завдання уроку;

Програмне забезпечення. Наприклад, у таке програмне забезпечення, як ActivInspire інтегрован хмарний сервіс ClassFlow, який дає можливість організувати віртуальний клас, надати учням доступ до матеріалів уроку, а також виконувати інтерактивні завдання за допомогою персональних пристроїв в класі, та за його межами. Варто пам'ятати, що інтерактивні уроки є більш динамічними, їх можна транслювати онлайн. І для дітей інформація в такій подачі є більш цікавою. Отже, включення спеціально створених інтерактивних уроків у освітній процес спростить сприйняття інформації учнями. А відтак підвищить ефективність навчання;

Ідеальна організація змішаного навчання може відбуватись лише за умови якісного доступу до швидкісного інтернету, адже сьогодні це невід'ємна частина онлайн навчання.

Давайте повернемося до питання, що таке сервіс для організації змішаного та дистанційного навчання.

Програми для дистанційного навчання та віртуального класу

Коли навчальні матеріали вже готові, постає питання, як передати їх учням. Зараз є чимало можливостей для комунікації. Ключовим критерієм вибору засобу передачі інформації є зручність у користуванні. Під час шкільного навчання періодично виникає потреба повернутися до якогось матеріалу. Відповідно, навчальні відеоролики, презентації, таблиці тощо має бути легко знайти. Також за умов навчання в режимі онлайн важливою є прозора система перевірки та оцінювання знань. Тому оптимальним варіантом для вирішення усіх цих задач є платформа, наприклад ClassFlow, яка розроблена з урахуванням потреб освітньої системи.

Важливі функції платформи для дистанційного навчання:

надійність;

простий інтерфейс;

наявність широкого функціонала;

зручна навігація;

інтеграція з інтерактивними уроками;

інтеграція з популярними сервісами, наприклад Google Classroom.

Доступ до такої освітньої платформи мають отримати педагогічні працівники, учні та їхні батьки. Вчителі зможуть завантажувати навчальні файли, інтерактивні уроки та додаткові допоміжні матеріали по темі зі своїми коментарями чи без них. Учні - переглядати всі навчальні матеріали та надсилати готові завдання на перевірку. Сервіс дозволятиме працювати одночасно всім класом або меншими групами над певною темою чи проектом. Тобто, це має бути не просто місце для зберігання інформації, а й осередок для спілкування та освітньої взаємодії. І, звісно, критичним для гібридного навчання є наявність на освітній платформі інструментів для перевірки та оцінювання знань учнів.

Загалом система змішаного навчання не є чимось принципово новим в освіті. Вже пару десятків років вона успішно застосовується в інших країнах. Саме завдяки такому підходу, учні які пропускають уроки з особистих причин не пропускають тему, або матеріал, більше того, вони можуть бути присутні онлайн. І це дуже зручно та сильно покращує успішність. В Україні поштовхом до масового впровадження дистанційного та змішаного навчання став коронавірус. Проте світова практика переконливо доводить, що сьогодні змішане навчання варто застосовувати системно та на постійній основі. Адже воно підвищує ефективність навчального процесу, і дає кращі результати, ніж традиційне чи дистанційне навчання. А успішні та освічені діти і є нашою метою, чи не так?

Ми підготували інструкцію по організації змішаного навчання у зручному PDF-форматі. Тисніть на кнопку й ми безкоштовно вам надішлемо.

# data[].attributes.attachment_link.title
Організація змішаного навчання в школі - Promethean інтерактивні панелі для освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
Навчальний рік розпочався у вересні й це дуже гарна новина. Але лишається ще багато запитань, що потребують відповідей. Важко прогнозована ситуація з карантином ускладнює організацію навчального процесу. Адже досі достеменно невідомо, чи будуть проходити уроки у звичному режимі.

# data[].attributes.attachment_link.description
1. Українська мова 7 клас

# data[].attributes.attachment_link.description
Конкурсний відбір підручників (крім електронних) з кримськотатарської мови (10 клас)

# data[].attributes.attachment_link.description
10. Підручники для закладів загальної середньої освіти з навчанням молдовською мовою 1 клас

# data[].attributes.attachment_link.description
10. Підручники для закладів загальної середньої освіти з навчанням молдовською мовою 1 клас

# data[].attributes.attachment_link.description
1. Українська мова 11 клас

# data[].attributes.headline
Українська та зарубіжна літератури

# data[].attributes.subject
Українська та зарубіжна літератури

# data[].attributes.headline
Українська мова, українська та зарубіжна літератури 

# data[].attributes.subject
Українська мова, українська та зарубіжна літератури 

# data[].attributes.attachment_link.title
Голуб Н.Б., Горошкіна О.М.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
навчального року

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Нормативно-правові документи щодо організованого початку нового 2022/2023 навчального року | Освіта-Інфо

# data[].attributes.attachment_link.description
Нормативно-правові документи щодо організованого початку нового 2022/2023 навчального року Увага! Матеріал оновлюється! Збережіть у закладках та поділіться з колегами.

# data[].attributes.headline
Методичні рекомендації від 01 квітня 2022 року № 289

# data[].attributes.subject
Методичні рекомендації від 01 квітня 2022 року № 289

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ
НАКАЗ

№ 289 від 01 квітня 2022 року
Про затвердження методичних
рекомендацій щодо оцінювання
навчальних досягнень учнів 5-6 класів,
які здобувають освіту відповідно до нового
Державного стандарту базової середньої освіти
Відповідно до Закону України "Про повну загальну середню освіту", Державного стандарту базової середньої освіти, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 вересня 2020 року № 898, та з метою організації оцінювання результатів навчання учнів 5-6 класів, які здобувають освіту відповідно до нового Державного стандарту базової середньої освіти, НАКАЗУЮ:

1. Затвердити методичні рекомендації щодо оцінювання навчальних досягнень учнів 5-6 класів, які здобувають освіту відповідно до нового Державного стандарту базової середньої освіти, що додаються.

2. Органам управління у сфері освіти обласних, Київської міської державних адміністрацій довести цей наказ до відома керівників закладів загальної середньої освіти.

3. Контроль за виконанням цього наказу покласти на заступника Міністра Рогову В.

Міністр Сергій Шкарлет

Завантажити: Рекомендації щодо оцінювання навчальних досягнень учнів 5-6 класів, які здобувають освіту відповідно до нового Державного стандарту базової середньої освіти (Розмір: 130.0 KB, Завантажень: 5345)

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
методичні рекомендації

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
адміністрації школи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про затвердження методичних рекомендацій щодо оцінювання навчальних досягнень учнів 5-6 класів, які здобувають освіту відповідно до нового Державного стандарту базової середньої освіти - Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.description
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ НАКАЗ № 289 від 01 квітня 2022 року Про затвердження методичних рекомендацій щодо оцінювання навчальних досягнень учнів 5-6 класів, які здобувають освіту відповідно до нового Державного стандарту базової середньої освіти Відповідно до Закону України "Про повну загальну середню освіту", Державного стандарту базової середньої освіти, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30

# data[].attributes.headline
Оцінювання навчальних досягнень здобувачів освіти

# data[].attributes.subject
Оцінювання навчальних досягнень здобувачів освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Рекомендації оцінювання навчальних досягнень учнів 5-6 кл

# data[].attributes.headline
Як оцінювати без оцінок

# data[].attributes.subject
Як оцінювати без оцінок

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Освіторія Медіа

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Зображення: Irina Molchanova from Ouch!

Як оцінювати учнів ефективно? Які стратегії формувального оцінювання підвищують самостійність учнів? Як забезпечити ефективний зворотний зв'язок? Юрій Гайдученко, експерт ГС "Освіторія" та вчитель Новопечерської школи, розповідає про інструменти та вправи, щоб ви почали впроваджувати формувальне оцінювання вже сьогодні.

- "Якщо спосіб оцінювання наших учнів не зміниться, культура навчання не зміниться також" - повністю підтримую міркування авторки посібників із формувального оцінювання та нашої колеги Маріки Толволи із Гельсінського університету, - розповідає експерт Юрій Гайдученко. - Формувальне оцінювання, або ж "оцінювання для навчання" - це система з величезною кількістю методів і прийомів. Їх слід використовувати комплексно, адже сегментарний підхід успіху не принесе. Формувальне оцінювання має за мету підкоригувати діяльність як учня, так і педагога, щоб результати навчання дітей покращились.
Три базові компоненти оцінювання

1. Оцінювання для навчання (формувальне оцінювання)

Оцінювання, яке мотивує дітей вчитися. Вчитель може підкоригувати учня, надати зворотний зв'язок у процесі навчання.

2. Оцінювання навчання (підсумкове оцінювання)

Assessment of learning - оцінювання самого навчання, підсумкового його "продукту". Вчитель констатує факти, але виправити вже нічого не можна. Оцінювання за підсумком не підвищує успішність учнів так само, як і зважування не допомагає скинути вагу за один день.

3. Оцінювання як навчання (самооцінювання)

Той вчитель гуру, який зміг навчити дітей сприймати оцінювання як навчання. Тобто, використовувати самооцінювання, щоб розуміти свої реальні показники й не потребувати консультації педагога, щоб оцінити свою роботу.

Процес формувального оцінювання має свій дизайн. На першому місці - мета.

Ми маємо розуміти, навіщо використовуємо формувальне оцінювання, що воно нам дасть і чим відрізнятиметься від традиційного процесу оцінювання. Це допоможе змінити культуру оцінювання в класі. Запитайте себе:

1. Який очікуваний результат навчання?

2. Що я хочу знати про навчання моїх учнів?

Формат
Як я буду оцінювати учнів - письмово, усно, візуально, кінестетично?

Вчитель може домовитися з учнями про невербальні засоби, за допомогою яких він може оцінити роботу: підморгнути, доторкнутися легенько до плеча, наклеїти певний стікер. Це означатиме, що в роботі є певні неточності, які потрібно виправити тут і зараз.

Час
Коли я буду оцінювати - в процесі пояснення матеріалу чи після?

Підготовка
Що мені знадобиться для формувального оцінювання учнів? Цифрові технології, приміщення як інструмент оцінювання, час, запрошений учитель чи гості як експерти.

Оцінювач
Хто проводитиме оцінювання?

Це буде взаємооцінювання чи оцінюватиме вчитель?

Результат оцінювання
Хто буде оцінений - окремі учні, група чи весь клас?

7 ознак, що у вашому класі реалізується "оцінювання для навчання":

1. У класі більше цінуються ідеї, висловлені учнями, а не готові відповіді.

2. Учні знають очікувані результати навчання та критерії успіху.

3. Учні готові ризикувати, їх не лякають і не зупиняють помилки.

4. Учні вміють критикувати екологічно, надавати й отримувати відгуки.

5. Учні відповідають за своє навчання.

6. Учитель - не єдине джерело знань. Учні вміють користуватися принципом "Запитай у трьох, перш ніж запитати в мене". Таким чином підвищуються комунікативні навички дітей.

7. Учитель є фасилітатором у класі: він розуміє, як допомогти дітям працювати в групі, досягати результатів за допомогою настанов чи зворотного зв'язку.

Вчителям потрібно чітко визначити цілі та критерії, за якими вони оцінюватимуть учнів. А учні мають отримати чекліст, за допомогою якого можуть перевірити, чи зробили вони всі кроки для виконання завдання на найвищому рівні.

Далі вчителі мають навчитися визначати особисті потреби учнів за допомогою мозкових штурмів, таблиць, цифрових інструментів Kahoot, Classtime чи звичайної Google-форми. Це допоможе зрозуміти, на якому рівні перебувають зараз ваші учні в опануванні теми чи формуванні навички.

Наступний етап - спостереження. Педагог спостерігає за процесом навчання та "маркує" попередній результат - наприклад, ставить "плюсики" певного кольору, що сигналізують учню: "Ти досягнув цього етапу і йдеш далі".

Наступний етап - перевірка розуміння, сприйняття та відтворення учнями інформації. Для цього вчитель може використати опитувальник, який покаже, чи зрозуміла дитина, над чим працювала.

І насамкінець: потрібно отримати докази розуміння та формування навичок учнями. Допоможуть контрольні таблиці, портфоліо, оцінювання кінцевих продуктів роботи.

Онлайн-інструменти допоможуть швидко перевірити, чи добре опанували учні конкретну тему.

Коли учні переглядають відео довше ніж 5 хвилин, то починають втрачати увагу й концентрацію. Тож учителю варто подбати про те, щоб у навчальному відео з'являлися запитання, коментарі самих учнів та їхні думки. Діти мають взаємодіяти з контентом.

Поділіть відеоінтерактив на смислові блоки та зробіть доступною опцію коригування відповіді під час перегляду. Найпростіший інструмент - LearningApps, призначений саме для формувального оцінювання. Там є чимало шаблонів від ваших колег, які ви можете відкорегувати під потреби свого класу. Великий плюс цього інструменту - коли учень робить помилки, може повернутися до виправлення. Обов'язково зареєструйтеся, щоб користуватись усіма можливостями LearningApps. Для кожного класу вам потрібно буде створити окрему папку.

Ще один інструмент, який я ціную - Edpuzzle. Тут ви створите тестові завдання з однією чи двома правильними відповідями. Також є опція коментування учнями почутого під час паузи у відтворенні відео, створення нотаток учнями та багато інших цікавинок.

Експертна оцінка - цікавий спосіб відслідкувати учнівський прогрес. Експертами можуть бути учні, якщо попередньо опрацювали новий матеріал. Звісно ж, це можуть бути реальні експерти - вчителі, батьки, запрошені спікери (у класі чи онлайн). Під час "експертної оцінки" можемо використовувати онлайн-дошку Padlet.

Отже, одні учні виставлятимуть на дошці виконані завдання, інші коментуватимуть роботи з точки зору експерта. Для цього використайте прийом "3,2,1". Маєте попросити експерта занотувати три позитивні моменти, які сподобались у роботі. Потім - два уточнювальні запитання автору роботи, а в кінці - одну рекомендацію від себе. Саме такий процес конструктивної критики навчить дітей оцінювати одне одного правильно, а не просто симпатизувати чи критикувати. Зауважте, інструкція до завдання "Експертна оцінка" має бути чітка. Обирайте критерій - дизайн, мовне оформлення. І вже на основі цих критеріїв експерти коментуватимуть роботи.

Дієві та цікаві для самих учнів інструменти, що допомагають перевірити, наскільки швидко вони рухаються на шляху до опанування тієї чи іншої теми. Спробуйте створити квестову кімнату раз, і учні проситимуть ще і ще!

Якісний зворотний зв'язок, на відміну від виставлення оцінки (кількісний зворотний зв'язок), передбачає висловлення спостережень за навчальною діяльністю, встановлення емоційного зв'язку з дитиною та опис складних процесів. Тобто, вчитель допомагає учню зрозуміти, що він робив правильно, а де припустився помилок і як їх можна виправити.

Вчителю варто дати учням алгоритм, як помилятись. Дитина має знати, як виправляти похибку, як удосконалити роботу та за допомогою власних помилок створити схему, яка допоможе рухатися далі. До слова, наведений нижче постер є чи не в кожному класі американської школи. Меседж простий: "Помилки - це не страшно. Ми всі навчаємось".

Також запропонуйте учням вправу "Найбрудніший момент". Дитина має подумати й записати у формі рефлексії, що було найважчим моментом під час опрацювання завдання. Із чим було важко впоратись, чого не вистачало та яка допомога потрібна.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Олена Юрченко

# data[].attributes.attachment_link.title
Як оцінювати без оцінок: покроково інструкція сучасного вчителя

# data[].attributes.attachment_link.description
Як оцінювати учнів ефективно? Які інструменти формувального оцінювання допоможуть активізувати учнів у процесі власного навчання?

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Супервізія в НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Про організацію оцінювання у 5-их класах НУШ розповідають директорки пілотних закладів освіти

"Зазвичай було так: спочатку діти хочуть високі оцінки, а потім - стати кимось, аби заробляти хороші гроші. Втім, я помітила, що в тих, хто прийшли з НУШ, змінилася мотивація. Вони кажуть: "Я хочу стати лікарем, аби приносити користь людям", - зауважує директорка опорного закладу "Академічний ліцей" Скадовської міської ради, що на Херсонщині, Анна Соценко.

"Нова українська школа" поговорила з Анною Соценко, директоркою Київської школи №5 Світланою Олексюк і директоркою Золочівської "Школи радості" (Львівщина) Яриною Сухецькою про те, як організоване оцінювання в пілотних 5-х класах НУШ і чому.

Далі - пряма мова.

ЯК ШКОЛИ ОРГАНІЗУВАЛИ ОЦІНЮВАННЯ Й ЧОМУ
Київська школа: "Нам знову пропонують ввести бальне оцінювання"
Світлана Олексюк: Ми заздалегідь визначили, що в пілотних 5-х класах НУШ підтримуватимемо формувальне та рівневе оцінювання. Адже має логічний вигляд - продовжити підходи, випробувані практикою попередніх років.

Утім, уже тричі отримували пропозиції від МОН, які абсолютно суперечать засадам реформи. У вересні нам запропонували ввести бальне оцінювання, бо цього, мовляв, хочуть батьки.

Крім того, на 50 сторінках документа, який нам пропонують (пропозиції МОН, як проводити оцінювання, - ред.), результати навчання визначені дивно й не відповідають Державному стандарту базової середньої освіти. Розумієте, 5 клас - це адаптаційний період середньої школи. Думаю, може йтися тільки про поступове запровадження бального підсумкового оцінювання. Наприкінці року зробимо висновки.

Нині ми ухвалили компромісне рішення й вирішили зробити так: бальне оцінювання - тільки семестрове й лише за трьома предметами: українська й англійська мови та математика. Решта - рівневе та формувальне оцінювання.

До способів формувального оцінювання додали власну розробку: карту успіху. Вона має вигляд путівника. Йдеться про бажані результати навчання, різні досягнення, також дитина може сама себе оцінити. Карта успіху працює також за QR-кодами.

Словом, за змінами на карті цікаво спостерігати батькам і дітям. Якби 10-річній мені таке показали, я була б щаслива. Ми будемо готові показати нашу розробку, якщо визначимо, що апробація успішна, та коли вдосконалимо первісні задум і вигляд.

Перший семестр ми закінчили зустрічами вчителів і батьків, батьківськими орієнтаціями. Призначили ранковий і вечірній час, аби перед роботою чи після батьки могли зустрітися з усіма вчителями. Батьки побачили портфоліо своєї дитини, отримали свідоцтво досягнень за перший семестр, могли обговорити з учителями все, що стосується навчання їхніх дітей.

Ми організували зустріч, аби зрозуміти, як рухатимемося далі, де нам потрібна допомога. Також для того, щоби дати можливість батькам і вчителям спокійно піти в новий рік. Адже загальних батьківських зборів у нас давно немає.

Школа на Херсонщині: "Ми - за формувальне оцінювання"
Анна Соценко: Наша команда вирішила провадити формувальне оцінювання в 5-х класах упродовж першого семестру. Учителі використовують різні техніки відстеження траєкторії учнів до навчальних цілей. Змінилися підходи до оцінювання - педагоги не використовують частку "не". Себто жодних негативних суджень чи критики. Натомість діагностують сфери, які треба покращити, і допомагають зробити це.

На мою думку, формувальне оцінювання - найкраще, бо воно не травмує дітей, не вбиває бажання навчатися й розвиватися. Це той різвид оцінювання, який спонукає, мотивує, дає можливості. У традиційній школі ми спостерігаємо, як дитина боїться відповідати, бо може помилитися, а ця помилка автоматично впливає на загальний бал. Діти 5-х класів НУШ не бояться відповідати чи помилятися.

Ось вам ситуація: якось у нас був моніторинг якості навченості, який проводили поважні інструктори. Й от заходить інструктор в один із класів НУШ і каже: "Діти, не бійтеся, почувайтеся вільно". А діти дивляться на нього й навіть не розуміють, про що йдеться. Тоді вчителька каже: "Знаєте, це якраз ті діти, які нічого не бояться". Це дорослим треба в них повчитися.

Тож ми вирішили зробити безболісний перехід до бального оцінювання. Два місяці другого семестру ми здійснюватимемо рівневе оцінювання, аби подивитися, як діти на нього реагуватимуть. І я не впевнена, що ми таки дійдемо до бального оцінювання до кінця року. Буде видно з відгуків дітей, чи запроваджувати бальне оцінювання цього року, чи наступного.

Головне слово, яке ми використовуємо в цьому випадку, - "досягнення". Адже формувальне оцінювання підтримує впевненість учнів у тому, що кожен із них здатен покращити свої результати. Оскільки учням наводять приклади того, що від них очікують. А справа вчителя - відзначити цей навчальний поступ підтримкою, дружнім словом або поглядом, бути поруч з учнем і вести його до успіху.

НУШ - це школа нових можливостей, де все працює так, аби підтримати дитину, щоби кожен учень був у центрі уваги.
Школа на Львівщині: "Ми спробували перейти на бальне оцінювання й розуміємо: можливо, не треба було"
Ярина Сухецька: Ми хотіли, щоби формувальне оцінювання було основним у пілотних класах. Попри це, з бажання чи підказки батьків систематизувати результати навченості вчителі старшої школи таки вирішили, що будуть виставляти бали учням 5 класів.

Тому зробили так: у вересні не оцінювати взагалі, у жовтні - паралельно запроваджувати рівневе оцінювання, пояснюючи критерії, розповідати дітям, яким балам відповідають ті чи інші рівні. Зрештою, у листопаді-грудні 5-ті класи перейшли на бальне оцінювання.

Наприкінці півріччя ми провели батьківські збори (на жаль, онлайн), пояснили батькам критерії й розповіли, що з ними ознайомлені діти. Звісно, нам бракувало очної зустрічі. Тоді можна було б розділити батьків на групи, дати якісь завдання, щоби вони на практиці зрозуміли, про що йдеться.

Свідоцтво досягнень майже не змінювали. Залишили характеристику навчальних досягнень, але не записували "сформовано / формується", а вирішили писати "виявляє інтерес до навчання". Отже, якщо дитина в певній галузі виявляє особливі досягнення, ми писали, наприклад, "виявляє інтерес до навчання з предметів гуманітарного циклу", "висловлює свою думку на уроках "пізнаємо природу", а не на математиці".

Наприклад, "з української мови сприймає усну інформацію, взаємодіє, сприймає письмові тексти, письмово взаємодіє" й загальна оцінка результатів навчання за результатами діагностувальних робіт, які дитина виконувала за кожною темою. Кожен учитель відзначає свій предмет у кожної дитини - і свідоцтва діти отримують наприкінці півріччя. Тобто так батькам зрозуміло, у якій галузі дитина вправна.

Також ми вирішили, що якщо за перший семестр у дитини 9 балів, а за другий - 6, то за рік можемо вивести 6, а не середнє арифметичне. Будемо дивитися: прогресує чи регресує дитина. І навпаки: якщо в першому семестрі було 6, а в другому - 9, і ми бачимо прогрес, то річну оцінку можемо виставити 9. Аби тільки в дитини було бажання вчитися.

Втім, коли в листопаді-грудні ми отримали свідоцтво досягнень, закралася думка, що не треба було переводити дітей на бальне оцінювання. Річ у тім, що діти не розуміють, що це - їхній підсумковий результат. Цим дітям важливе сьогодні: "Сьогодні я вивчив", "Сьогодні я хочу захистити цей проєкт - й отримати формувальну оцінку".

Нещодавно ми поспілкувалися про це з учителями й вирішили, що наступного року таки не оцінюватимемо перший семестр [у пʼятикласників]. А можливо, добре не оцінювати і другий семестр 5 класу й загалом 6 клас. Вони ще діти. От у 7 класі починаються фізика, географія... Можливо, тоді варто переходити на оцінювання. Словом, у нас ще багато знаків питання. Можливо, у березні наша думка зміниться.

Те, що дуже важливо: батьки сприймають оцінку не як результат досягнення, а як результат покарання. Виходить, насамперед нам треба виховувати батьків. Адже це вони кажуть дітям: "Чому ти не зміг, не довчив, чому така оцінка?".

ЯКІ ВИКЛИКИ ТА ЩО РОБИТИ З ОЦІНЮВАННЯМ
Світлана Олексюк: Освітній процес у НУШ відрізняється від традиційного навчання. Тому запроваджувати бальне оцінювання після переходу до 5 класу поспіхом, без пояснень принципів та критеріїв оцінювання - недоречно.

Усі процеси, які стосуються дітей, мають бути поступовими, зрозумілими всім учасникам освітнього процесу. Нам варто навчитися цілепокладання, будувати освітні траєкторії, визначати проблеми та йти далі. Відчутно, що дітям це потрібно.

Дорослим треба припинити практику непродуманих рішень, запровадження недоведених методів, хаотичних та поспішних новацій. Керівництву проєкту варто збирати та надавати учасникам перевірені дані, розповідати про ідеї, які працюють на якісний результат. Будь-які пропозиції мають бути вивчені, практично випробувані, мають бути зроблені висновки. Для цього нам усім потрібні час і реальна підтримка МОН.

Ярина Сухецька: У НУШ ми перейшли до діяльнісного і практичного методу. Наприклад, з мистецтва вирішили здебільшого працювати з проєктами, де могли б побачити успіхи дітей, учителі почали краще комунікувати між собою. Але це набагато складніше, ніж у початковій школі. Адже поки ми не бачимо, до чого йдемо і які очікувані результати.

До того ж є кілька конкретних проблем. Як-от формувальне оцінювання відбувається щодня: і в записах у зошиті, й усно, але загальних критеріїв і даних про це немає. Для кожної дитини це дуже індивідуально.

Так, кожну дитину треба закликати до себе й розказати їй, що з її навчальним поступом. Це справді потребує багато часу. У початковій школі вчитель один, а тут ти приходиш на один урок - і треба оцінити 25 дітей. Тому вчителі намагаються кілька уроків звертати увагу на одну дитину, а тоді кажуть їй, з чим попрацювати, що підтягнути.

Коли ми починали працювати, то нам сказали, що будуть онлайн-заняття з формувального оцінювання, але їх так і не було. Це систематизувало б усе, чого ми навчилися методом спроб і помилок.

Ще одна проблема: мистецтво й музику читають різні вчителі, а треба вивести одну оцінку. Але ж є діти, які люблять співати й не люблять малювати. Так, двоє вчителів обговорювали досягнення кожного учня, спілкувалися й виставляли середню оцінку. А за кілька років у нас буде 5 чи 10 таких класів - і що робити?

Окрім усього, не сприяє пандемія. Ми хочемо, але не можемо очно зустрітися з батьками, зрозуміти, які в дітей були емоції після свідоцтва досягнень, що подобається, а що ні. Якщо ми пройдемо пілотування, у травні в нас має виробитися пропозиція щодо оцінювання. Нині кожен учитель у нашій школі у вільному плаванні.

Марія Марковська, "Нова українська школа"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Супервізія в НУШ

# data[].attributes.attachment_link.title
З досвіду оцінювання у пілотних 5-их класах НУШ - Супервізія в НУШ

# data[].attributes.attachment_link.description
З досвіду оцінювання у пілотних 5-их класах НУШ - Супервізія в НУШ

# data[].attributes.attachment_caption
Заболотний О.В., Заболотний В.В. ...

# data[].attributes.attachment_link.title
Календарне планування.DOCX

# data[].attributes.attachment_link.title
QR-коди ПІДРУЧНИКІВ

# data[].attributes.headline
Інструментарій оцінювання 

# data[].attributes.subject
Інструментарій оцінювання 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Міністерство освіти і науки України підготувало інформацію щодо особливостей організації нового 2022/23 навчального року та рекомендації першочергових кроків із підготовки до нього.

Відповідно до постанови КМУ від 24 червня 2022 року №711 "Про початок навчального року під час дії правового режиму воєнного стану в Україні", навчання в ЗЗСО традиційно розпочнеться в День знань (1 вересня). Освітній процес у школах триватиме до 30 червня 2023 року. Заклади фахової передвищої та вищої освіти самостійно визначають дати початку та завершення навчального року.

Крок 1: призначити комісії з обстеження закладів освіти на предмет готовності до організації навчання та забезпечення безпеки учасників освітнього процесу

До складу комісій рекомендовано включити представників регіональних підрозділів Державної служби з надзвичайних ситуацій і Національної поліції. Результатом роботи комісії є підготовка відповідного акту, що затверджується керівником адміністрації.
Крок 2: визначити форму організації освітнього процесу
Організація освітнього процесу залежить від безпекової ситуації в кожному населеному пункті. Структура та тривалість навчального тижня, дня, занять і відпочинку, а також форми організації освітнього процесу визначаються педагогічною (вченою) радою закладу освіти в межах часу, передбаченого освітньою програмою (відповідно до обсягу навчального навантаження та з урахуванням вікових особливостей, фізичного, психічного та інтелектуального розвитку здобувачів освіти, особливостей регіону тощо).
Освітній процес в очному режимі
Запроваджується в приміщеннях або будівлях закладу освіти тільки в межах розрахункової місткості споруд цивільного захисту, що можуть бути використані для укриття учасників освітнього процесу в разі включення сигналу "Повітряна тривога" або інших відповідних сигналів оповіщення.

Якщо потужності споруд цивільного захисту є недостатніми для укриття всіх учасників освітнього процесу, то освітній процес може бути організований шляхом розподілу навчального часу в межах годин (змін) упродовж дня, тижня, місяця або семестру.

Для підготовки роботи закладів освіти в очному режимі засновникам рекомендовано провести відповідні заходи з посилення безпеки:

обов'язкова перевірка закладів освіти та прилеглих територій на наявність вибухонебезпечних предметів;

перевірка готовності систем оповіщення, зокрема, доступності оповіщення для дітей із порушеннями зору та слуху;

визначення та позначення шляхів евакуації;

наявність обладнаного укриття для всіх учасників освітнього процесу;

створення запасів води та медикаментів;

проведення тренувань з учасниками освітнього процесу щодо дій у разі повітряної тривоги;

проведення навчальних занять щодо здоров'язбереження, надання домедичної підготовки тощо;

підключення мережі Wi-Fi в укриттях для проведення занять (за можливості).

Освітній процес у дистанційному режимі
Запроваджується в закладах освіти на території ведення бойових дій і тимчасово окупованих територіях. Запроваджується наказом (розпорядженням) засновника закладу освіти за погодженням із керівником адміністрації (без обов'язкового укладення трудового договору про дистанційну роботу в письмовій формі, головною умовою є своєчасне виконання завдань).

Під час організації дистанційного навчання рекомендуємо використовувати матеріали Всеукраїнської школи онлайн .

В умовах дистанційного навчання заклад самостійно приймає рішення щодо зняття обмеження на максимальну кількість учнів у класі.

За дистанційною формою робота може виконуватися працівником поза робочим приміщенням, територією власника або уповноваженого ним органу, у будь-якому місці за вибором працівника та з використанням інформаційно-комунікаційних технологій.
Освітній процес за змішаною формою
Змішана форма поєднує очний і дистанційний режими. Таке поєднання підходить для різних занять: практичні та лабораторні заняття можуть проводитися в очному режимі, лекційні - дистанційно. У початковій школі бажано проводити заняття в очному режимі, адже діти потребують живого спілкування.

Форма може змінюватися впродовж навчального року в залежності від безпекової ситуації.
Крок 3: забезпечити безпеку всіх учасників освітнього процесу впродовж навчального року
Керівники закладів освіти мають бути поінформовані про персональну відповідальність за організацію безпечних умов для здобувачів освіти та всіх працівників закладу.

При організації освітнього процесу в очному або змішаному режимі слід забезпечити безумовне переривання освітнього процесу у разі включення сигналу "Повітряна тривога" або інших сигналів оповіщення. Учасники освітнього процесу повинні організовано прослідувати до споруд цивільного захисту та перебувати в них до завершення тривоги. Освітній процес може завершуватися в укритті, а після відбою тривоги учасники можуть повернутися до приміщення закладу освіти та продовжити процес навчання з урахуванням необхідного корегування.

Нагадаємо, до 1-го класу зараховано понад 300 тисяч дітей.

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Особливості організації 2022/23 навчального року

# data[].attributes.attachment_link.description
Міністерство освіти і науки України підготувало інформацію щодо особливостей організації нового 2022/23 навчального року та рекомендації першочергових кроків із підготовки до нього. Відповідно до постанови КМУ від 24 червня 2022 року №711 "Про початок навчального року під час дії правового режиму воєнного стану в Україні", навчання в ЗЗСО традиційно розпочнеться в День знань (1 вересня).

# data[].attributes.attachment_caption
Для зацікавлених

# data[].attributes.attachment_link.title
Щоденник спостережень

# data[].attributes.attachment_caption
5 клас українська мова

# data[].attributes.attachment_caption
Календар вчителя 2022-2023 (орієнтовно)

# data[].attributes.attachment_link.title
Календар вчителя 2022-2023

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Наші герої, наші міста-герої, я вирішив відзначити спеціальним званням. Як це вже було. Коли перемогли іншу навалу, але схожу навалу. Інше вторгнення, але не менш жорстоке вторгнення", - Володимир Зеленський, Президент України.
Жорстока в iйна , що триває в Україні, демонструє безпрецедентні у світовій історії приклади героїзму та самовідданості нашого народу. Саме у країнські міста стали форпостом незламного духу та сили Української Нації.

Указом Президента України № 164/2022 десять українських мiст нагороджені відзнакою "Місто - герой України" , що стало заслугою подвигу масового героїзму та стійкості городян.

Мета п роєкт у "Міста - Герої України" - розкрити подвиг та героїзм, продемонструвати стійкість українців , виявлених під час відсічі збройної агресії Російської Федерації проти України.
Запропоновані матеріали можуть бути використані педагогами при підготовці до уроків та виховних заходів.

# data[].attributes.attachment_link.description
"Наші герої, наші міста-герої, я вирішив відзначити спеціальним званням. Як це вже було. Коли перемогли іншу навалу, але схожу навалу. Інше вторгнення, але не менш жорстоке вторгнення", - Володимир Зеленський, Президент України. Жорстока в iйна , що триває в Україні, демонструє безпрецедентні у світовій історії приклади героїзму та самовідданості нашого народу.

# data[].attributes.attachment_caption
Теоретична інформація задля убезпечення та вміння надавати домедичну допомогу

# data[].attributes.headline
Інформаційно-теоретичний курс

# data[].attributes.subject
Інформаційно-теоретичний курс

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Впроваджуємо в освітній процес інформаційно-теоретичний курс з практичним аспектом "Знай! Умій! Врятуй!" для учнів шкіл міста Кропивницький. Відеоуроки курсу містять відео власних напрацювань фахівців закладів загальної середньої та позашкільної освіти, інклюзивно-ресурсного центру № 1 міста Кропивницький. Також у відеоуроках використані тематичні відео ДСНС та організації Червоного Хреста України, що є на інтернет ресурсах у вільному доступі. Зазначені матеріали призначені для школярів різних вікових категорій.

# data[].attributes.attachment_link.title
м. Кропивницький

# data[].attributes.attachment_link.description
Впроваджуємо в освітній процес інформаційно-теоретичний курс з практичним аспектом "Знай! Умій! Врятуй!" для учнів шкіл міста Кропивницький. Відеоуроки курсу містять відео власних напрацювань фахівців закладів загальної середньої та позашкільної освіти, інклюзивно-ресурсного центру № 1 міста Кропивницький. Також у відеоуроках використані тематичні відео ДСНС та організації Червоного Хреста України, що є на інтернет ресурсах у вільному доступі.

# data[].attributes.attachment_caption
Інформаційно-методичний матеріал

# data[].attributes.headline
Для проведення Дня знань та Першого уроку

# data[].attributes.subject
Для проведення Дня знань та Першого уроку

# data[].attributes.attachment_link.title
Незламне прагнення до волі

# data[].attributes.attachment_link.description
Незламне прагнення до волі. Інформаційно-методичні матеріали для проведення Дня знань та Першого уроку в 2022/2023 навчальному році / укладачі: Юлія ФЕДОРОВА, Сергій ПЛЯКА. - Кропивницький : КЗ "КОІППО імені Василя Сухомлинського", 2022. - 184 с.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ
НАКАЗ

№ 289 від 01 квітня 2022 року
Про затвердження методичних
рекомендацій щодо оцінювання
навчальних досягнень учнів 5-6 класів,
які здобувають освіту відповідно до нового
Державного стандарту базової середньої освіти
Відповідно до Закону України "Про повну загальну середню освіту", Державного стандарту базової середньої освіти, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 вересня 2020 року № 898, та з метою організації оцінювання результатів навчання учнів 5-6 класів, які здобувають освіту відповідно до нового Державного стандарту базової середньої освіти, НАКАЗУЮ:

1. Затвердити методичні рекомендації щодо оцінювання навчальних досягнень учнів 5-6 класів, які здобувають освіту відповідно до нового Державного стандарту базової середньої освіти, що додаються.

2. Органам управління у сфері освіти обласних, Київської міської державних адміністрацій довести цей наказ до відома керівників закладів загальної середньої освіти.

3. Контроль за виконанням цього наказу покласти на заступника Міністра Рогову В.

Міністр Сергій Шкарлет

Завантажити: Рекомендації щодо оцінювання навчальних досягнень учнів 5-6 класів, які здобувають освіту відповідно до нового Державного стандарту базової середньої освіти (Розмір: 130.0 KB, Завантажень: 5345)

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
методичні рекомендації

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
адміністрації школи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про затвердження методичних рекомендацій щодо оцінювання навчальних досягнень учнів 5-6 класів, які здобувають освіту відповідно до нового Державного стандарту базової середньої освіти - Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.description
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ НАКАЗ № 289 від 01 квітня 2022 року Про затвердження методичних рекомендацій щодо оцінювання навчальних досягнень учнів 5-6 класів, які здобувають освіту відповідно до нового Державного стандарту базової середньої освіти Відповідно до Закону України "Про повну загальну середню освіту", Державного стандарту базової середньої освіти, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30

# data[].attributes.attachment_link.title
методичні рекомендації пілотні школи

# data[].attributes.attachment_caption
Оновлено програми - Зарубіжна література - Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.title
Оновлено програми з історії, Захист України, Основи здоров’я, Зарубіжна література - Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.description
Перегляд та оновлення змісту навчальних програм загальної середньої освіти – це відповідь на виклики

# data[].attributes.attachment_link.title
Перелік навчальної літератури та навчальних програм, рекомендованих Міністерством освіти і науки України, для використання в освітньому процесі у 5-11 класах закладів загальної середньої освіти 

# data[].attributes.attachment_link.title
Українська мова В.В. Заболотний...

# data[].attributes.attachment_link.title
Українська література В.П. Архіпова...

# data[].attributes.headline
Українська мова 5 клас

# data[].attributes.subject
Українська мова 5 клас

# data[].attributes.attachment_link.title
Навчальна програма Заболотний О..DOCX

# data[].attributes.attachment_link.title
Учитель-предметник у 5 класі НУШ

# data[].attributes.attachment_link.title
5 НУШ щоденник спостережень