# data[].attributes.body
-zemlja traje zauvijek i svake godine donosi određenu rentu
-za utvrđivanje cijene zemlje, treba s utvrditi sadašnja vrijednost ili koliko se mora investirati da bi se zaradila nepromijenjena renta za budućnost

# data[].attributes.body
-ponuda i potražnja zemlje jednake su pa je jednaka i ravnotežna renta
-porez se plaća iz zemljovlasnikova dohotka od rente
-ne vodi nikakvim poremećajima ili ekonomskoj neučinkovitosti jer se ne mijenja ničije ekonomsko ponašanje

# data[].attributes.body
-u ekonomiji se rentom naziva dohodak činitelja proizvodnje čija je ponuda savršeno neelastična u dugom roku i svako plaćanje uporabe fiksnih činitelja
-zemlja je činitelj proizvodnje koji je fiksne ponude (nemoguće povećanje površine zemlje, a da se u isto vrijeme ne smanji površina drugih resursa)
-zemljišna renta -> naknada za korištenje zemljišta

# data[].attributes.body
-pozitivna razlika između ukupnog prihoda i ukupnih troškova
ODREDNICE PROFITA:
1.implicitni povrati na vlasnički kapital -> dio profita su oportunitetni troškovi uloženoga kapitala i drugih činitelja
2.nagrada -> prinos za preuzimanje rizika
3.nagrada za inovativnost ili poduzetništvo -> odnosno povrat na inovacije i izume
TEORIJE:
1.teorija objašnjenja profita rizikom
2.frikcijska teorija profita
3.monopolska teorija profita
4.inovacijska teorija profita

# data[].attributes.headline
4.1. PRVI I DRUGI POGLED NA ODREĐENOST KAMATNE STOPE

# data[].attributes.subject
4.1. PRVI I DRUGI POGLED NA ODREĐENOST KAMATNE STOPE

# data[].attributes.body
-ravnotežnu kamatnu stopu određuje presjecište krivulja tržišne potražnje za novcem i ponude štednje, odnosno novčanih fondova koji se mogu pozajmiti
-ako je stopa povrata viša od kamatne stope po kojoj mogu posuditi novac, poslovni će subjekti ulagati, a ako je kamatna stopa viša od stope povrata, neće ulagati

# data[].attributes.body
-stopa povrata na kapital označava netonovčani povrat u godini dana na svaku novčanu jedinicu uložena kapitala
-kamata je naknada koju zajmoprimci plaćaju zajmodavcima za pozajmljeni novac, ona se izračunava kao postotak na godinu u odnosu na glavnicu, a naziva se kamatna stopa ili kamatnjak
-razlikujemo nominalnu (povećanje nominalne vrijednosti uloga u vremenu) i realnu kamatnu stopu (povećanje realne vrijednosti ili kupovne moći tog uloga u vremenu)

# data[].attributes.body
-tržišna krivulja ponude kapitala dobiva se vodoravnim zbrajanjem krivulja ponude kapitala pojedinih poslovnih subjekata
-razlikujemo:
1.ponudu kapitala u dugom roku
2.ponudu kapitala u kratkom roku
ravnoteža na tržištu kapitalnih dobara
-postiže se izjednjačavanjem krivulje potražnje za kapitalom i krivulje ponude za kapitalom
-točka ravnoteže postiže se pri ravnotežnoj cijeni kapitalnog dobra i količini koju će poslovni subjekt uložiti

# data[].attributes.body
-granični prihod proizvoda od kapitala jednak je dodatnom prihodu od prodaje dodatnog outputa koji je rezultat angažiranja dodatne jedinice kapitala uz konstantne, nepromijenjene sve druge inpute
-jednak je graničnom proizvodu kapitala pomnoženom s graničnim prihodom poslovnog subjekta

# data[].attributes.body
-kapital tj. kapitalna dobra, proizvedena su dobra koja se upotrebljavaju u proizvodnji drugih dobara
-ulaganja u kapitalna dobra su investicije, a one mogu biti brutoinvesticije i netoinvesticije
1.BRUTOINVESTICIJE -> obuhvaćaju sva proizvedena kapitalna dobra, dobra kojima je porastao kapital u gosp. i dobra kojima su zamjenjena stara kapitalna dobra
2.NETOINVESTICIJE -> pokazuju netoprirast kapitala u nekom gospodarstvu

# data[].attributes.body
DISKRIMINACIJA NA TRŽIŠTU RADA
-postoji kada radnici koji imaju iste sposobnosti, obrazovanje i iskustvo, ali zbog osobnih obilježja (rasa, spol, religijska pripadnost) nemaju iste uvjete pri zapošljavanju, dostupnosti unapređenjima i/ili nemaju jednake zarade
SINDIKATI I KOLEKTIVNO PREGOVARANJE
-sindikati -> organizacije kojima je glavni cilj poboljšanje uvjeta rada i povećanje plaća njihovim članovima
-kolektivno pregovaranje -> proces pregovora između sindikata i poslodavaca kojim se postiže sporazum o plaćama i uvjetima rada
-u osnovi sindikati nastoje povisiti plaće svojih članova ograničavajući ponudu rada i povećavajući potražnju za njim

# data[].attributes.body
potražnja za radom ovisi o:
1.tehnologiji
2.cijeni inputa
3.potražnja za outputom
ponuda rada ovisi o:
1.ekonomskim i neekonomskim činiteljima
2.demografskim činiteljima (dob, spol, obrazovanje...)
3.udio radne snage u stanovništvu
na ponudu rada djeluju:
1.efekt supstitucije -> djeluje na pojedinca da radi više sati jer je svaki sat rada dodatno plaćen, ali se dodatnim radom oduzima slobodno vrijeme
2.efekt dohotka -> djeluje na pojedinca da ima više slobodnog vremena u slučaju kad se plaća poveća, tj. veći je dohodak

# data[].attributes.headline
1.2. PRAVILO NAJMANJIH TROŠKOVA I PRAVILO SUPSTITUCIJE

# data[].attributes.subject
1.2. PRAVILO NAJMANJIH TROŠKOVA I PRAVILO SUPSTITUCIJE

# data[].attributes.body
ULAGANJE U ČINITELJE PROIZVODNJE
-ostvarivanje proizvodnje uz minimalne troškove
-odlučivanje o načinu proizvodnje
PRAVILO NAJMANJIH TROŠKOVA
-kombinacija ulaganja koja minimira troškove
granični proizvod činitelja je po cijeni tog činitelja jednak za sve činitelje
PRAVILO SUPSTITUCIJE
-posljedica pravila najmanjeg troška
-ako cijena jednog činitelja pada, dok cijene drugih činitelja ostaju iste, poslovni subjekti supstituiraju (mijenjaju) druge činitelje jeftinijim činiteljem
-time se smanjuju troškovi, a povećava dobit

# data[].attributes.body
FUNKCIONALNA RASPODJELA DOHOTKA
-vlasnicima proizvodnih činitelja se raspoređuje ukupno ostvaren dohodak
-na dohotke proizvodnih činitelja rada, kapitala i zemlje u obliku plaća, profita ili kamata, renti
CIJENE INPUTA I FINALNOG PROIZVODA ODREĐUJU:
1.ponudu i potražnju na svakom tržištu
2.tehnologiju
3.potražnju za finalnim proizvodom (outputom)

# data[].attributes.headline
1. TEORIJA RASPODJELE DOHOTKA I CIJENE ČINITELJA

# data[].attributes.subject
1. TEORIJA RASPODJELE DOHOTKA I CIJENE ČINITELJA

# data[].attributes.body
-raspodjela ukupnog dohotka koji je u gosp. ostvaren u određenom razdoblju
-objašnjava način na koji tržišta određuju dohotke
VRSTE RASPODJELE DOHOTKA
1.sektorska i regionalna (prema djelatnostima, granama, regijama...)
2.primarna i sekundarna (nakon proizvodnje (primarna), nakon preraspodjele od države (sekundarna))
3.međugeneracijska (između generacija, sadašnje i buduće, te raspodjela aktivnog i neaktivnog stanovništva)
4.osobna raspodjela dohotka (između pojedinca i kućanstva