# data[].attributes.body
Oskus: Suhtlemisoskus

Õppeaine: Ajalugu

Teema: Rootsi aeg Eestis

Meetod: Viime läbi kahe ringi meetodil debati. Õpilased esitavad poolt- ja vastuargumente teemal "Vana hea Rootsi aeg?!"

Enne debati läbiviimist uuritakse Rootsi aja erinevaid tahkusid ja pannakse kirja plussid ja miinused.

Pärast debatti toimub õpetaja poolt juhitud arutelu samal teemal nign ühtlasi arutletakse selle üle, kuidas õpilased end debatti pidades tundsid, millised väljakutsed neil olid jne.

# data[].attributes.body
Oskus: kriitiline mõtlemine

Õppeaine: ajalugu

Teema: Eesti alad sõdade keerises (16.-18. sajand)

Õpilased tutvuvad erinevate ajalooallikatega, mis käsitlevad 16.-18. sajandil Eestis toimunut. Õpilased leiavad allikatest vastused õpetaja poolt antud küsimustele. Seejärel teostavad nad allikate analüüsi Balthasar Russow kroonikale ja Käsu Hansu nutulaulule OPVL mudeli abil.

# data[].attributes.headline
Teemakohane info leidmine ja kriitiline hindamine

# data[].attributes.subject
Teemakohane info leidmine ja kriitiline hindamine

# data[].attributes.body
Oskus: info analüüüsimine

Õppeaine: geograafia

Teema: rahvastik

Meetod: Juhendi järgi ühe rahvastiku temaatilise artikli leidmine ning sealse info analüüsimine: vastavus teemaga, taustauuring autori kohta (pädevus), artikli vanus ja sobivus hetkeolukorraga, faktikontroll. Tööd esitati Stuudiumi Terasse, mõned tööd analüüsisime läbi.

Rahvastiku osa juures jätkuvad erinevad arutelu ja info töötlemise vormid, sh töö andmebaasidega. Ehk toetatud on ka digioskuste ja ERÕ osa.

# data[].attributes.body
Oskus: tekstide liigitamine erinevatel alustel, tekstianalüüs

Õppeaine: kirjandus + eesti keel (lõimitud, pikk tund)

Teema: ilukirjandus-, ajakirjandus-, teabe- ja tarbetekstid

Meetod: küsimustele vastamine ja arutelu (aga nt teksti kokkuvõtte tegemiseks pidi õpilane ise valima meetodi, võis olla mõttekaart, tabel, märksõnaliselt kirja pandud vm variant)

Enne oli vajalik tutvuda eesti keele õpikus toodud tekstiliikide kirjeldustega

Klass oli jagatud jaamadeks, iga jaam tegeles erineva tekstiliigiga. Õpilase ülesanne oli kas üksi, paarilisega või terve rühmaga lugeda läbi tekst (igas jaamas oli vähemalt kaks erinevat teksti). Rühm seetõttu, et kui mingi aspekt jäi segaseks, said nad omavahel arutada, sest samas rühmas loeti sama tüüpi teksti. Küsimuste hulgas oli nt et mille põhjal saab teksti just selliseks liigitada, mis on teksti eesmärk, kellele mõeldud on, millal on neid tekste vaja.

Pärast: Tunni lõpus täitsid õpilased tagasisidelehe. Järgmisel tunnil rääkisime tekstiliigid veel läbi (meenutamine), küsisin, mis läks hästi ja mis halvasti. Selgitasin, et mõni tekstiliik nõuabki rohkem teadmisi, et aru saada.

# data[].attributes.headline
Kuuldust olulise välja kirjutamine, ümberstruktureerimine, eelneva ja uue teadmise seostamine ja praktikas kasutamine

# data[].attributes.subject
Kuuldust olulise välja kirjutamine, ümberstruktureerimine, eelneva ja uue teadmise seostamine ja praktikas kasutamine

# data[].attributes.body
Oskus: Suhtlemisoskus

Õppeaine: Inglise keel

Teema: Erinevad situatsioonid riidepoes

Meetod: Fotode abil tuletatakse meelde sõnavara, mida võib erinevates poes juhtuvates olukordades vaja minna, sõnad kirjutatakse virtuaalsesse "sõnapilve". Õpilased saavad paari peale 4 erinevat poes toimuvat situatsiooni kirjeldust (dialoogina - mingi konkreetse asja otsimine, riiete proovimine, eseme tagastamine, poemüüjalt nõu küsimine) ja loevad need klassile ette - saavad lisada veel sõnu "sõnapilve". Iga paar koostab nüüd tuginedes tahvlil olevale ja dialoogides kuuldud sõnavarale dialoogi (situatsioon peab erinema nende lehel olnust). Seejärel esitavad need õpetajale ja järgmisel tunnil ka klassile (õpetaja parandab järgmiseks tunniks dialoogides olevad vead ära).

# data[].attributes.body
Oskus: Suhtlemisoskuse arendamine.

Õppeaine: Eesti keel. Kunst.

Teema: Oma mõttete selge väljendamine.

Meetod: Kujutlusvõime ja koostöö mäng. Paaristööna.

1. Ülesanne on järgmine: üks õpilane peab kirjeldama pilti, mida näeb ainult tema. Teine õpilane peab samal ajal joonistama antud kirjelduse järgi pildi.

Näiteks: "Joonista suur puu, millel on ümmargune võra, millele on kinnitatud punased õunad. Puu all on rohelised kõrrelised. Puu kõrval on väike punane maja."

2. Õpilane, kes joonistab, ei tohi küsida küsimusi ega täiendada oma joonistust, vaid peab lihtsalt kuulama, mida talle öeldakse.

3. Kui joonistamine on lõppenud, vaatavad mõlemad õpilased, kui hästi nad teineteist mõistsid.

4. Arutelu ja tagasiside:

Kuidas oli oma mõtete väljendamine ja kuulamine? Kas sa said oma kaaslasele oma ideed piisavalt selgelt edasi anda?

Kuidas saaksid oma selgitusi paremaks muuta, et olla arusaadavam?

Kas joonistaja suutis sinu kirjelduse järgi õigesti aru saada, mida soovisid? Kui mitte, siis mis võiks olla põhjuseks?

# data[].attributes.body
Oskus: Kriitilise mõtlemise arendamine.

Õppeaine: Eesti keel. Loodusõpetus.

Teema: Lugu " Metsloomade kokkulepe"

Meetod: Tekstianalüüs.

Õpilased loevad läbi õpetaja poolt etteantud loo. Loo lõpus on aruteluküsimused. Õpilased saavad arutada, kas loomade väited olid õigustatud ja kas nende põhjendused olid objektiivsed või pigem isekad. See lugu ja arutelu annab lastele võimaluse arendada oma kriitilist mõtlemist, analüüsides erinevaid seisukohti ja leidmaks lahendusi, mis on õiglasemad ja tõhusamad.

# data[].attributes.body
Puudusin koolituselt, vabandan kui valesti tehtud kodutöö.