# data[].attributes.headline
Hogyan "eszik" meg a növének a bogarakat.

# data[].attributes.subject
Hogyan "eszik" meg a növének a bogarakat.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hungry Venus flytraps snap shut on a host of unfortunate flies | Life - BBC

# data[].attributes.headline
Magyarországon élő rovarevő növények 4. Hízóka

# data[].attributes.subject
Magyarországon élő rovarevő növények 4. Hízóka

# data[].attributes.body
Szigorúan védett, lápi növény. Otthonai pusztulóban vannak, de Soporon, Bozsok, Hegykő, Zalaszentmihály környékén megtalálhatóak még.

Levele zöld, nyálkásan fénylő, hosszúkás, vagy tojásdad (ovális), apró, pontszerű mirigyek borítják.

A kisebbek emésztőnedvet választanak ki, a nagyobbak nyelesek és ragadós váladékot termelnek, így fogják el az apró rovarokat. Emésztés közben a levelek szélei begöngyölődnek.

A virágja halványkék, esetleg, ibolyás, néha sötétlila.

# data[].attributes.headline
Magyarországon élő rovarevő növények 3. Harmatfű

# data[].attributes.subject
Magyarországon élő rovarevő növények 3. Harmatfű

# data[].attributes.body
Ragadós, kerek levélellemezei vannak, 5-15 cm magasra nő, virágainak szirmai fehérek, a száracska terméskor rendszerint sötét színű.

Különös táplálékszerző technika: a levelek végén található szőrszálakon apró nektárcseppek vannak, ebbe ragadnak bele a rovarok. Miután a zsákmány megragadt, összesodorja a levelét, és emésztőenzimek segítségével dolgozza fel a rovart.

# data[].attributes.headline
Magyaroszágon élő rovarevő növények 2. Közönséges rence

# data[].attributes.subject
Magyaroszágon élő rovarevő növények 2. Közönséges rence

# data[].attributes.body
Álló, vagy folyóvizek, mocsarak, árkok lakója. Magyarországon pl. a Tisza-tónál fordul elő.

Szára akár 2 méter hosszú is lehet!

# data[].attributes.headline
Magyarországon élő rovarevő növények 1. Aldrovanda

# data[].attributes.subject
Magyarországon élő rovarevő növények 1. Aldrovanda

# data[].attributes.body
Vízinövény, a felszín közelében úszva fordul. A Hortobágyi Nemzeti Parkban is előfordul, de fogyatkoznak. Sekély, erősen felmelegedő. mészmentes, lápi vizeket szereti.

5-15 centi hosszú a szára, levele kagyló alakú, összecsapódásra képes, csapdává válik, így képes apró állatok pl: vízibolhák elfogására.

# data[].attributes.body
Növények: közvetlenül tudják használni a Nap energiáját, segítségével szervetlen anyagokból (víz, széndioxid, a talajból fölszívott sók) szerves anyagokat készítenek, ezekből építik magukat.

Gombák: más élőlényekre rátelepszenek és tőlük szívják el az energia és a szerves anyagok egy részét.

Állatok: más élőlényeket megesznek, így szereznek energiát és szerves anyagokat.

# data[].attributes.body
Ezek rovarevő növények, csak rovarokat, pontosabban ízeltlábúakat (a vízben élők apró rákokat) "esznek", más állatot, húst nem.
Például ha marhacombbal kínáljuk, nem valószínű, hogy elfogadja :P

# data[].attributes.body
Észak-Amerikában, főleg annak keleti részén honos. A növény magához csalogatja a rovart, ami belemászik a virágba, ám a viaszos oldalán lévő szőröcskék megakadályozzák, hogy ki tudjon mászni.

# data[].attributes.body
Észak-Amerika déli részén honos. A rovarokat a csapdából jövő illattal magához csalogatja, majd mikor a rovar beleszáll a levél végén lévő száj szerű csapdába, a "nyelvhez" ragad, és a növény összecsukja a "szájat". A csapda két oldalán három-három szőrszál van, ha a rovar ezekhez hozzáér, a csapda becsukódik. A beporzó rovarokra vigyáz: a virágja nagyon magasan nő, hogy ezek a rovarok véletlenül se a "szájba" szálljanak.

# data[].attributes.body
Távol-Keleten, a trópusokon honos. A rovarok beleszállnak a virág száján a tölcsérbe; beleragadnak a nedvbe, és nem tudnak kijönni. Így a növény megemészti őket.

# data[].attributes.body
Ezek a növények nem csak a talajból szerzik a tápanyagokat, főleg a nitrogént (a levegőből, ahol van sok, nem tudja), hanem rovarokból is.