# data[].attributes.body
Narva asub Narva jõe kaldal, olles üks Eesti piirilinnadest. Narva on peamine ühenduspunkt Venemaaga ja see on Tallinnast umbes 210 kilomeetri kaugusel. Narva on samuti väga lähedal Soome lahele. Ta on Soome lahest 14 kilomeetri kaugusel.

# data[].attributes.body
Narva asub Ida-Virumaal, Eesti kirdeosas. See on Eesti kõige idapoolsem linn ja samuti kolmas kõige suurem linn Eestis.

# data[].attributes.body
Narva asutamist on mõjutanud looduslikud, majanduslikud ja geograafilised tegurid. Geograafiliselt on Narva asutamist mõjutatud nii, et Narva asub oluliste kaubateede ristumis kohas. Looduslikud teguri nii, et seal on läheduses viljakad pinnas ja metsad. Majanduslikult nii, et Narva on olnud läbi ajaloo väga oluline kaubalinn.

# data[].attributes.body
Narva vapp kujutab endast helesinise põhjaga kilpi, mille keskel on 2 kala. Vapi ala ja ülaosas on mõõgad ja mõõkadest mõlemal pool on kahurikuul. Vapil olevad kalad viitavad Narva jõele, mõõgad viitavad Narva staatusele piirilinnana ja kahurikuulid viitavad Narva sõjalisele tähtsusele.

# data[].attributes.body
Narva lipp koosneb kahest võrdsest horisontaalribast. Ülemine kollane riba on küpse nisu värvi ja alumine riba on rohekassinist värvi ehk mere värvi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Narva geomõõdistuste infosüsteem "Geoarhiiv"

Narva Linnavalitsuse Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Amet teatab, et on võetud kasutusele uus Narva geomõõdistuste infosüsteem nimega Geoarhiiv, kus hakkab toimuma Narva linna haldusterritooriumil teostatavate mõõdistuste registreerimine, haldamine ning arhiveerimine: geoarhiiv.narva.ee.

# data[].attributes.attachment_link.description
Narva Linnavalitsuse Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Amet teatab, et on võetud kasutusele uus Narva geomõõdistuste infosüsteem nimega Geoarhiiv, kus hakkab toimuma Narva linna haldusterritooriumil teostatavate mõõdistuste registreerimine, haldamine ning arhiveerimine: geoarhiiv.narva.ee.

# data[].attributes.headline
Narva Rahvaarv 2001. aastal ja 2021. aastal

# data[].attributes.subject
Narva Rahvaarv 2001. aastal ja 2021. aastal

# data[].attributes.body
2001. aasta 67 215 elanikku. 2021. aasta 53 424 elanikku.

# data[].attributes.body
Rändesaldo Narvas 2015-2023 aastail.

# data[].attributes.body
Narva rahvastikupüramiid 2024. aastal

# data[].attributes.body
Linna nimi Narva tuleneb sellest, et 12. sajandil tähendas sõna ''Narva'' ülemsaksakeeles kitsast kohta. Narva tekkis muina eestlaste linnuse kohale, mille lähedale ehitasid 13. sajandil oma linnuse ka taanlased. Narvas elasid inimesed juba kiviajal.

# data[].attributes.body
Narva linn asustati 13. sajandil, kuid linnaõigused sai Narva 1345. aastal

# data[].attributes.body
Narva on pika ja mitmekesise ajalooga linn, mille juured ulatuvad kiviaega. 13. sajandil ehitasid taanlased Narva jõe läänekaldale linnuse, mis sai linna arengule olulise tõuke. Narva sai linnaõigused 1345. aastal. 14. sajandil, Liivi sõja ajal, oli Narva Moskva tsaaririigi valduses ning kujunes oluliseks kaubanduskeskuseks. 1581. aastal vallutasid linna rootslased, kes muutsid Narva üheks oma tähtsaimaks tugipunktiks Läänemere piirkonnas. Põhjasõja käigus, 1704. aastal, vallutasid Narva Vene väed ning linn liideti Venemaa koosseisu. 18. ja 19. sajandil arenes Narva tööstuslinnaks, eriti tuntud oli Kreenholmi Manufaktuur, mis asutati 1857. aastal ja kujunes üheks suurimaks tekstiilivabrikuks Euroopas. Teise maailmasõja ajal sai Narva rängalt kannatada; 1944. aastal toimunud lahingute käigus hävis suurem osa linna ajaloolisest keskusest. Sõjajärgsel perioodil taastati linn peamiselt nõukogudeaegse arhitektuuri stiilis.

# data[].attributes.body
1254. aastast pärinevad esimesed teated taanlaste ehitatud Narva linnusest, mis esialgu asus küll üle Narva jõe praeguse linnuse vastas. Linnus võidi ehitada 1220. aastatel – seega kohe pärast Virumaa vallutamist Taani valduste idapiiri kaitseks. Hilisem linnus ehitati Narva jõe läänekaldale samale kohale, kus oletatavasti asus varasem eestlaste linnus ning mis oli Taani hindamisraamatus märgitud Narvia küla lähistel. Narva ajaloo asjatundjad on välja tulnud mõttekäiguga, et Narva võis olla Eesti alal ainuke linn, mis ei ole tekkinud linnuse ümber, vaid välja arenenud külast. Linnust on mitmeid kordi põletatud, aga ka samuti laiendatud. Praeguse linnuse vanimad osad pärinevad 13. sajandist.

# data[].attributes.body
Narva veehoidla on tehisveekogu Eesti ja Venemaa piiril Narva jõel Narvast lõunas. 1949. aastal asuti projekteerima ja ehitama Eesti-Vene suurimat hüdrotehnilist rajatist – Narva hüdroelektrijaama. Narva veehoidla rajati 1950. aastate alguses ja saavutas täismõõtmed 5. mail 1956. Veehoidla alla jäi mitu küla, vana kalmistu ja kabel. Veehoidla keskmine sügavus on 1.8 meetrit ja suurim sügavus on 15.1 meetrit. Veehoidla tamm on 9,2 meetri kõrgune ja 206 meetri pikkune.

Kaks saart veehoidlas said endale nime 2017. aastal. Nende nimed on Põhja-Svariksaar ja Lõuna-Svariksaar. Veehoidlasse suubuvad muu hulgas Narva, Pljussa ja Pjata jõgi. Väljavool Soome lahte toimub Narva jõe kaudu.

# data[].attributes.body
Eesti vabariigi algusaastatel säilis Narva ajalooline linnastruktuur. Samal ajal aga toimus elamusehituste, tööstuste ja taristu areng.

# data[].attributes.body
Teises maailmasõjas hävis 98% Narva hoonetest. Alles jäid vaid Narva linnus ja Narva raekoda. Kuna ajalooline Narva linn hävis, sai Narvast modernistlik tööstuuslinn.

# data[].attributes.body
Pärast nõukogude aega on Narvas toimunud palju renoveerimist ja juurde ehitamist. Renoveeritud on Narva linnus ja Raekoda, Narva vanalinna rajati Narva kolledź, modernseeritud on Narva ja Venemaa vaheline piiripunkt ja tehtud on ka palju muud.