# data[].attributes.attachment_link.description
EL TEXT NARRATIU ESTRUCTURA Plantejament Nus Desenllaç -PERSONATGES: ·Heroi ·Antagonista ·Antiheroi -EL DESPLAÇAMENT TEMPORAL ·Salt temporal EL TIPUS DE NARRADOR -Narrador extern: -Narrador intern: ·Narrador Omniscent ·Narrador Protagonista ·Narrador Observador ·Narrador

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Consorci per a la Normalització Lingüística - CPNL

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Consorci per a la Normalització Lingüística - CPNL

# data[].attributes.attachment_link.title
12. El text narratiu | Gramàtica | Consorci per a la Normalització Lingüística - CPNL

# data[].attributes.body
Pàgina web amb informació clau del text narratiu i les seves característiques.

# data[].attributes.attachment_link.title
▷ Text narratiu en català | Com s'escriu?

# data[].attributes.attachment_link.description
Aprèn a escriure un text narratiu. Què és una narració? Estructura, característiques i EXEMPLE de text narratiu en català.

# data[].attributes.body
Adjectius variats

Descripció del lloc, elements i ambient

Ús dels sentits

Ordre clar

Evitar narrar accions i repetir paraules.

Activitat

1- Triar objecte

2- Descripció curta sense dir el nom de l'objecte

3- Un altre persona llegeix el text i intenta dir que es

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Els textos instructius tenen com a finalitat donar les instruccions precises perquè puguem aprendre a fer una cosa seguint, de manera ordenada, tots els passos necessaris.

Característiques dels textos instructius

Estructura ordenada per passos: sovint es presenta en forma esquemàtica i ordenada amb números (1, 2, 3), punts o guions.

Ha de ser esquemàtic i concís. L'esquematisme consisteix a presentar uns continguts destacant-ne les línies principals, mitjançant les paraules imprescindibles. No calen adjectius ornamentals.

Llistat d'elements, peces o ingredients: sovint van acompanyats d'il·lustracions per facilitar-ne la identificació, principalment quan es tracta de màquines o aparells.

Abundància de fórmules instructives: s'agafa..., agafeu..., heu d'agafar..., agafareu...

Il·lustracions o esquemes que complementen les instruccions i les fan més comprensibles.

Recursos lingüístics

Per expressar les instruccions

Forma impersonal: Es col·loquen dues fitxes al mig del tauler...

Perífrasis verbals d'obligació: Heu de col·locar... / Cal col·locar...

Futur: Col·locareu... / Col·locaràs...

- Imperatiu: Col·loca o col·loqueu; obre o obriu, endolla o endolleu...

Per expressar la manera com s'han de fer les accions

Adverbis i locucions adverbials de manera (així, a poc a poc...)

Adverbis acabats en -ment- (lentament, ràpidament...)

Preposicions + nom. (amb suavitat, en condicions...)

Oracions introduïdes per nexes modals (com, com si, segons, etc.). Exemples: com si féssim beixamel, com per preparar un gratinat...

Verbs que, pel seu significat, indiquen manera (agafar, posar, tallar...)

Gerundis (procurant que no es talli, vigilant que no es cremi)

Per expressar la finalitat d'una acció

La preposició per a + nom (per a la recollida)

Oracions introduïdes per nexes finals (perquè, a fi que, per tal que, etc.). Exemples: perquè reposi, a fi que no faci fals contacte...

Per + infinitiu o locucions finals ( a fi de, per tal de...)

Verbs que indiquen finalitat (perseguir, proposar-se, pretendre...)

Per indicar instruments

Podem fer servir les preposicions: per mitjà de, mitjançant, amb... (amb les estisores, amb fil i agulla...)

Trobem textos instructius a:

Normatives

Normes de funcionament de màquines i aparells

Regles dels jocs

Prospectes dels medicaments

Receptes de cuina

Consells

Reglaments esportius

Ordres

Tres en ratlla

Es tracta d'un joc que, segons els llocs, s'anomena també treset, treset en ratlla o renglera en treseta. Hi juguen dues persones.
Material necessari:

un tauler o un dibuix amb l'esquema del dibuix

3 peces menudes del mateix color

3 peces menudes d'un color diferent (poden ser també diferents objectes petits)

Instruccions del joc:

1. El primer jugador ha de posar la seva peça just en el punt central.

2. El segon jugador ha de col·locar la seva en un dels punts on conflueixen les línies.

3. Correlativament, ambdós jugadors han d'anar posant les seves peces en distints punts de confluència.

4. Durant la partida, cada jugador ha d'anar movent alternativament les seves peces.

5. Guanya el primer jugador que fa tres en ratlla, és a dir, el que col·loca les seves tres peces en línia recta.

Reproducció. Procediment d'utilització

1. Premeu el botó ON/STAND BY del videomagnetòfon. El llumet situat al damunt mateix de l'aparell s'il·luminarà.

2. Introduïu-hi correctament una cinta enregistrada.

3. Connecteu l'alimentació del TV i sintonitzeu el canal reservat per al videomagnetòfon. Premeu el botó PLAY. El llum s'il·luminarà, i s'iniciarà la reproducció.

4. Per a aturar la reproducció, cal prémer el botó STOP. Quan s'acabi la cinta, es rebobinarà automàticament.

5. En prémer el botó STOP, el programa determinat per la posició del selector INPUT SELECT apareixerà a la pantalla del TV.

Pastís de verdures
INGREDIENTS PER A 4 PERSONES:
pastanagues, bledes, col, patates... que en conjunt facin un pes de 7 kg; 2 ous; 100 g de pernil per guisar; la molla d'un panet de 150 g remullada en mig got de llet freda; 1 cullerada sopera d'oli; 2 1 d'aigua i sal.
Preparació:

1. Es pelen i arreglen totes les verdures i es tallen després.

2. Es col·loquen en un pot amb aigua i sal i es bullen 40 minuts fins que queden tendres.

3. Es deixa que es refredin una mica i després s'escorren.

4. A continuació es trituren.

5. Després es baten els ous i es pica el pernil, afegint-ho tot a les verdures, igual que la molla de pa, escorreguda.

6. Es barreja tot amb una cullera.

7. S'unta un motlle i s'hi col·loca el preparat. Es fica al forn, ja calent, durant 45 minuts.

8. Un copretirat, es deixa refredar i es desmotlla.

Per practicar

1. Mira aquest vídeo on es veu l'elaboració d'una amanida molt singular i després redacta una recepta amb tots els ingredients de què consta i la forma d'elaborar-los, tallar-los, barrejar-los...

Manel Fuentes - Periodista La felicitat. El Periódico. Dimarts, 30 d'abril del 2013

Luis Rojas-Marcos és un tipus a qui admiro. Amb 25 anys, aquest sevillà va emigrar als Estats Units, va estudiar psiquiatria i des de l'any 1995 fins al 2002 (post Torres Bessones) va dirigir el sistema de sanitat i hospitals públics de Nova York. Ha vist de prop l'angoixa i la desesperació, i malgrat tot en el seu últim assaig ens explica que ser feliços depèn en gran mesura de nosaltres mateixos. Sort! En temps d'intervencions externes per a tot, és bo saber que en alguna cosa tan rellevant encara som sobirans. Tranquil·litza.

Es veu que la cosa de la felicitat ve de sèrie, i que si no la vivim és que alguna cosa externa ha fastiguejat el pla als nostres gens. Una educació inadequada, pensar que el patiment ens la farà aconseguir per si mateix, traumes mal resolts, el dolor crònic o una depressió són factors que ens posen a prova i que han de ser contrarestats. Em va explicar els trucs i secrets per combatre'ls l'altre dia a la ràdio, en una agradable conversa que va acabar en rialles fora de micròfon, ja que a força de veure'ns amb cada nou llibre seu hi ha una complicitat heretada més que gratificant.

Els "protectors de la felicitat"

Disfrutar del cos, tenir autoestima, saber perdonar, treballar el pensament positiu o simplement parlar amb els amics dels teus problemes ajuda a reforçar els "protectors de la felicitat", segons les seves paraules. Un dels punts que més vam comentar va ser la necessitat de treballar el centre de control intern, que vindria a ser agafar les regnes de la teva vida. La necessitat imperiosa de ser responsable. De sortir d'un victimisme en el qual un altre sempre té la culpa del que et passa i afrontar en primera persona el repte de viure.

Però Rojas-Marcos anava encara més enllà en les seves explicacions. Deia que tant Illinois com Alabama són estats propensos a huracans d'intensitat similar, que deixen més morts en el segon que en el primer. I els investigadors van descobrir que, davant l'anunci que arribaven huracans, a Illinois creien que podien fer alguna cosa i es preparaven activament comprant menjar i intentant protegir-se, mentre que a Alabama es posaven a resar a Déu i deixaven en mans seves el seu destí. Creure que es pot ajuda. Vam acabar la xerrada, ens vam abraçar i ens vam citar per a una nova entrevista quan Rojas-Marcos fos a la ciutat.

Però l'endemà ens vam trobar a l'aeroport rumb a Madrid, amb retard al vol. A la sala d'espera, ell va estar tan atent com sempre, però el vaig notar inquiet.

-Que passa res, Luís?

-En efecte. Viatjo fins a Nova York i amb aquest retard puc perdre la connexió del vol a Madrid.

Davant la seva inquietud, i a l'haver llegit el llibre, em vaig permetre una rucada que ens va fer riure malgrat la situació.

-Luis, tenim control intern i aquest avió el pararem. ¡No sortirà sense tu!

De seguida ens vam relaxar, i a l'avió fins a Madrid dono fe que es va adormir, però alguna cosa més devia fer al Prat, perquè a l'arribar a Barajas el van avisar per megafonia que un jaqueta vermella d'Iberia l'esperava a la porta. Estic segur que Luis sempre arriba al seu destí perquè el controla ell. I en això estic.

1 - Qui és Luis Rojas Marcos?

2 - Segons la ciència l'ésser humà "neix" feliç o "s'hi fa"?

3 - Quines circumstàncies poden alterar la felicitat?

4 - Quines actituds la poden reforçar?

5 - Quina relació tenen Illinois i Alabama amb el tema de la felicitat?

6 - Escriu una frase-resum per a cada paràgraf.

7 - Quin és el missatge final de l'article? (és a dir, quin és el secret de la felicitat?). Quina relació té amb el fet que avisessin Rojas Marcos per megafonia en arribar a Madrid?

Per fer aquesta recepta necessites uns ingredients molt especials i posar-hi els cinc sentits.

Aquí tens les opinions d'alguns "savis", per anar-hi pensant:

"La felicitat es troba quan allò que penses, allò que dius i allò que fas estan en harmonia". Gandhi.

"La felicitat és íntima, no exterior i, per tant, no depèn del que tenim, sinó del que som". Henry Van Dyke.

"La felicitat és adonar-se que res és prou important". Antonio Gala.

_____________________________________________________

_____________________________________________________

Preparació:_____________________________________________________

_____________________________________________________

_____________________________________________________

_____________________________________________________

_____________________________________________________

# data[].attributes.attachment_link.description
Els textos instructius tenen com a finalitat donar les instruccions precises perquè puguem aprendre a fer una cosa seguint, de manera ordenada, tots els passos necessaris. Característiques dels textos instructius Estructura ordenada per passos: sovint es presenta en forma esquemàtica i ordenada amb números (1, 2, 3), punts o guions.

# data[].attributes.body
Estructura del text informatiu:

Introducció: Presentem el tema i proporcionem la informació necessària per adaptar el lector.

Desenvolupament: És el cos del text, on s'exposem de manera ordenada i detallada les idees principals i secundàries, dades, exemples o descripcions.

Conclusió: Tanquem el text, resumint els punts clau o oferint un argument de la informació presentada.

Característiques principals:

Objectivitat: No s'inclueixen opinions, sentiments ni valoracions personals de l'autor.

Llenguatge clar i directe: S'utilitza un registre formal i culte, evitant dobles sentits.

Finalitat didàctica: L'objectiu és informar o ensenyar sobre un tema específic.

Fiabilitat: La informació presentada ha de ser verificable i basada en dades reals.

Recursos organitzatius: Ús de connectors discursius, paràgrafs ben estructurats i sovint suport gràfic.

# data[].attributes.body
1. Notícia:

Informa sobre un fet actual i real. Respon preguntes com "què, qui, quan, on i per què".

2. Reportatge:

Desenvolupa un tema amb més profunditat que la notícia, incluint dades, testimonis i context.

3. Article divulgatiu:

Explica un tema científic, cultural o social de manera que s'entengui per el públic general.

4. Entrada d’enciclopèdia:

Ofereix informació objectiva i organitzada sobre un tema concret.

5. Biografia:

Explica la vida d’una persona real amb dades i fets importants.

6. Text expositiu escolar:

Presenta informació sobre un tema d’estudi.

7. Informe:

Presenta dades i resultats d’una investigació de manera estructurada i formal.

# data[].attributes.body
1. Relaciona

Relaciona cada tipus de text amb la seva definició. Escriu el número correcte.

1. Notícia

2. Reportatge

3. Article divulgatiu

4. Entrada d’enciclopèdia

5. Biografia

6. Text expositiu escolar

7. Informe

a) Presenta dades i resultats d’una investigació.

b) Informa sobre un fet actual i recent.

c) Explica un tema científic de manera entenedora.

d) Ofereix informació objectiva sobre un tema concret.

e) Desenvolupa un tema amb profunditat i testimonis.

f) Explica un tema d’estudi per aprendre a classe.

2. Identifica el tipus de text

Llegeix els exemples i escriu quin tipus de text és:

1. “El volcà ha entrat en erupció aquesta matinada a Islàndia.”

__________________________

2. “La vida i descobriments d’Albert Einstein.”

__________________________

3. “El reciclatge ajuda a reduir la contaminació i protegir el medi ambient.”

__________________________

4. “Resultats de l’estudi sobre els hàbits de lectura dels joves.”

__________________________

3. Crea el teu exemple

Tria un dels tipus de text informatiu i escriu un petit exemple.

Tipus triat: __________________________

Text:

# data[].attributes.attachment_link.title
Tipologies Textuals: Estructura, Tipus i Recursos Lingüístics | Lengua y literatura | Xuletas, chuletas para exámenes, apuntes y trabajos

# data[].attributes.attachment_link.description
Té la finalitat d’informar i aportar coneixements sobre un tema.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tipos de textos descriptivos Los textos descriptivos se dividen en dos grandes grupos: los descriptivos objetivos y descriptivos subjetivos. Ejemplos de textos descriptivos objetivos están los textos científicos, técnicos, sociales y manuales.

# data[].attributes.attachment_link.title
Textos descriptivos | Textos descriptivos

# data[].attributes.attachment_link.description
Lee en voz alta los siguientes textos, a continuación, deberás seleccionar si corresponden a un texto descriptivo técnico o literario.

# data[].attributes.body
Canva amb dos tipus de exemple narratiu un en català y l'altre en Castellà.

# data[].attributes.attachment_link.title
Cartel Reglas Sala de Juegos Ilustrado Retro Verde y Rojo

# data[].attributes.body
Intrduciccó clau sobre el text argumentatiu

# data[].attributes.attachment_link.description
Un text argumentatiu pretén convèncer i modificar el punt de vista del destinatari sobre un tema polèmic o controvertit. Argumentar vol dir:

# data[].attributes.attachment_link.description
Mapa mental sobre el text argumentatiu i les seves característiques

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Explicar" i "exposar" són dos verbs que expressen conceptes estretament connectats; tant, que sovint s'ha utilitzat "exposició" i "explicació" per referir-se a una mateixa classe de seqüències.

Exposar equival a "informar", és a dir, transmetre dades amb un alt grau d'organització i jerarquització, i explicar, és l'activitat que, partint d'una base expositiva o informativa necessàriament existent, es fa amb finalitat demostrativa.

Què és un text expositiu?

El text explicatiu o expositiu pretén informar d'un tema de manera clara, ordenada, precisa i lògica a fi de fer-la comprendre o donar-la a conèixer a algú. Les explicacions són els textos didàctics per excel·lència, perquè tenen com a objectiu fer comprendre el tema a què es fa referència. És per això que el text expositiu ha de presentar una organització lògica i ordenada de les idees, i per a redactar-lo es fan servir marques gràfiques com lletres, nombres, guions o dibuixos.
Marques per reconèixer un text expositiu:

Títols i subtítols: encapçalen un text i les seves parts. Serveixen per indicar el contingut de les informacions que segueixen.

Paràgrafs: fragments del text separats per un punt i a part. El contingut del paràgraf té una certa unitat: gira a l'entorn d'una idea principal.

Tipus de lletra (negreta, subratllada, cursiva...) per destacar algun concepte important.

Gràfics, esquemes, quadres o il·lustracions, que complementen la informació i la fan més comprensible.

Exemples que ajuden a entendre el que s'explica en el text.

Una bona exposició ha de ser:

Senzilla, perquè sigui fàcil d'entendre.

Amena, perquè no sigui avorrida.

Dividida en parts (text oral) o paràgrafs (text escrit), tal com s'explica en l'estructura. Per tant, com a mínim hi ha d'haver tres paràgrafs.

Estructura

Els textos explicatius han de presentar una organització lògica i jeràrquica de les informacions, que es pot desenvolupar analíticament o sintèticament. Es manifesta típicament a les lliçons, a les conferències, als fullets explicatius, etc. L'estructura clàssica d'un text expositiu és:

1. Introducció:
on es presenta el tema de què es parlarà. Es descriu un objecte, un fet o un concepte dient-ne les propietats i les parts.

2. Desenvolupament del tema:

es presenta un problema de coneixement que es vol resoldre i, tot seguit, exposar-ne la solució.

3. Conclusió:
és un resum de les idees principals.

Exemples de textos expositius

articles de les revistes especialitzades

documentals

reportatges

exposicions orals

ressenyes de llibres

temes desenvolupats en els llibres de text

Recursos que podem utilitzar

En l'explicació, l'emissor coneix allò de què parla i en sap més que el receptor. L'emissor vol fer-se entendre pel receptor i per això fa servir diferents tècniques:

L'exemplificació (... com, per exemple,...) i la definició

El resum (així, doncs, ..., en resum...). En una explicació molt llarga ajuda a centrar el tema i també serveix com a conclusió.

La subdivisió en apartats (primer de tot, en segon lloc, per últim, etc.) que tenen com a finalitat aclarir els conceptes i ordenar el discurs.

Les fotografies, les gràfiques, els esquemes o els dibuixos (que funcionen de suport no verbal)

La llengua del text explicatiu ha de ser clara. Per això, les frases han de ser senzilles i el vocabulari, clar i precís.

La selecció dels noms i dels verbs atenent als criteris de claredat i precisió per tal d'evitar l'ambigüitat. (per exemple "Jo vaig veure un banc" és ambigu perquè no diu quin tipus de "banc")

L'ús d'adjectius és escàs: els adjectius utilitzats seran especificatius i classificatius, mai subjectius (no donaran l'opinió). (per exemple, "La Maria és alta, medeix 1.90")

El temps verbal característic de l'explicació és el present d'indicatiu. Si es recorre a alguna anècdota per donar exemples, són habituals també formes verbals en passat.

Els connectors tenen en l'exposició un paper important, sobretot els que estableixen relacions lògiques (causals i consecutius) i els que precisen o matisen. (Exemples: perquè, ja que, a causa que, com que, degut a, com a conseqüència de, per tant, així, per consegüent, en definitiva, en fi, al capdavall, al cap i a la fi, total, tot plegat, concloent, en conclusió...)

En l'exposició oral:

la repetició, els canvis d'entonació i les pauses expressives, etc.
En l'exposició escrita:

s'utilitza la subdivisió en apartats, l'ús de títols i subtítols i la utilització de recursos gràfics (negretes, cursives, etc.)

Recomanacions

Abans de fer o escriure una exposició, és molt convenient de fer-ne un esquema, per tal de tenir ben clares les idees que es volen exposar i quin ordre es vol seguir.

És molt bona idea abans d'escriure el text definitiu, fer un esborrany. Rellegir-lo i fer-hi correccions (ortografia, expressions, tornar a redactar alguna idea que no quedi clara, etc.)

Abans d'escriure un text expositiu, cal documentar-se bé sobre el tema del qual parlarem. Cal buscar informació i seleccionar la que ens pugui ser útil.

Tècniques explicatives

El llenguatge d'especialitat

Cadascuna de les especialitats científiques o tècniques té un vocabulari específic per anomenar els conceptes, els fenòmens i els elements que estudia. En aquest hipotètic text, que podríem incloure en l'àmbit de les ciències de la naturalesa, hi podríem trobar diverses paraules que són pròpies d'algun camp del coneixement humà: pol·linització, diversitat genètica, hàbitat, ecosistema, piràmide ecològica, biodiversitat, botons florals, floració, etc. Aquestes paraules formen part de la terminologia específica de les ciències de la naturalesa; són, doncs, termes pròpies d'aquesta matèria.

Un terme és una unitat lèxica (una paraula o una locució) que designa, de manera inequívoca, un concepte, un fenomen o un element en un àmbit d'especialitat determinat (medicina, química, informàtica...).

Per practicar

Activitat 3
Intenta definir amb la màxima precisió els termes científics següents: pol·linització, hàbitat, ecosistema, biodiversitat i floració.

Activitat 4
Llegeix el text "Apunta't a un consum responsable" i identifica'n els trets característics d'un text expositiu: títol, subtítol, paràgrafs, titolets, destacats, fotografia, peu de fotografia.

# data[].attributes.attachment_link.description
"Explicar" i "exposar" són dos verbs que expressen conceptes estretament connectats; tant, que sovint s'ha utilitzat "exposició" i "explicació" per referir-se a una mateixa classe de seqüències. Exposar equival a "informar", és a dir, transmetre dades amb un alt grau d'organització i jerarquització, i explicar, és l'activitat que, partint d'una base expositiva o informativa necessàriament existent, es fa amb finalitat demostrativa.

# data[].attributes.attachment_link.title
📚 TEXTO ARGUMENTATIVO | Características, contenidos, clases y rasgos lingüísticos

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Qué es un texto descriptivo

Un texto descriptivo es un conjunto de palabras y frases ordenadas con coherencia y con un sentido completo que detalla las características de una realidad.

Los textos descriptivos deben expresar una idea de forma lógica y con una conexión armoniosa en su composición.

Características de los textos descriptivos

Los textos descriptivos se caracterizan por presentar coherencia y cohesión como en todos los textos.

Un texto descriptivo busca crear un retrato mental del objeto en el receptor del mensaje. En este sentido, el emisor o locutor, utiliza recursos lingüísticos y literarios para lograr su objetivo.

Dependiendo de la naturaleza o clase de texto descriptivo, objetivo o subjetivo, el lenguaje puede ser denotativo o connotativo.

El lenguaje denotativo es aquel que se usa para expresar datos e informaciones de forma clara y objetiva.

El lenguaje connotativo, por otro lado, transmite ideas en sentido simbólico o figurado como, por ejemplo, "El frío era tanto que hiela hasta los huesos".

Los textos descriptivos tienen preferencia por verbos más estáticos que, por ejemplo, la narración. Las formas verbales que utilizan suelen ser el presente y el pretérito imperfecto de indicativo.

Es abundante la presencia de sustantivos y adjetivos que expresen sus cualidades.

Tipos de textos descriptivos

Los textos descriptivos se dividen en dos grandes grupos: objetivos y subjetivos.

Los textos descriptivos objetivos son textos formales y técnicos, y algunos ejemplos serían los textos científicos, sociales, manuales o retratos robots.

Los textos descriptivos subjetivos abarcan los textos literarios y todos aquellos que describen según un punto de vista personal. Ejemplos de textos descriptivos subjetivos son los textos de opinión, de publicidad, poemas, novelas, canciones y crónicas.

Además, según la intención del texto, se clasifican en textos técnicos o textos literarios:

El texto de descripción técnica tiende a utilizar un lenguaje denotativo, con tecnicismos y adjetivos especificativos. Cumple con la función referencial o informativa del lenguaje, definiendo y explicando con rigor científico y exhaustivamente los elementos, la composición, funcionamiento y utilidad del objeto de estudio.

El texto de descripción literaria se caracteriza por su función estética. Usa un lenguaje connotativo a través de figuras retóricas y adjetivos explicativos para que la descripción del autor sea subjetiva y con una lógica que obedece a criterios artísticos.

Algunos ejemplos de los tipos de textos literarios descriptivos que existen son:

Retrato: detalla rasgos físicos y psíquicos.

Etopeya: describe el carácter, pensamiento y aspectos psíquicos.

Prosopografía: define la fisonomía, constitución corporal e indumentaria.

Caricatura: presenta al objeto de una forma exagerada y cómica.

Topografía: caracteriza el paisaje y el terreno del entorno.

Estructura de un texto descriptivo

Un texto descriptivo puede ser corto, pero debe contener las siguientes partes:

El tema que se quiere presentar.

La caracterización del objeto que se quiere describir (aspecto y propiedades).

Las asociaciones con el mundo exterior (marco).

Los temas varían dependiendo del tipo de texto descriptivo, que pueden ser de descripción objetiva o técnica y subjetiva o lírica. El tema abarcado puede situarse en el inicio o al final del texto.

La caracterización del objeto escogido debe transmitir las cualidades, propiedades o las partes que lo componen como un todo.

Las asociaciones que un texto descriptivo hace entre el objeto y el mundo exterior son expresadas a través de recursos lingüísticos y figuras literarias como adjetivos, la enumeración, la comparación, la metáfora y la hipérbole.

Vea también:

Referencias:

SANTOS, L. Y. (2009). El texto descriptivo en el aula de ELE. De la teoría a su presencia en el MCER y el Plan Curricular del IC. marco ELE. Revista de Didáctica Español Lengua Extranjera, (8), 1-26.

Cómo citar: (22/07/2022). "Texto Descriptivo". En: Significados.com. Disponible en: https://www.significados.com/texto-descriptivo/ Consultado:

# data[].attributes.attachment_link.description
Qué es un texto descriptivo: Un texto descriptivo es un conjunto de palabras y frases ordenadas con coherencia y con un sentido completo que detalla las...

# data[].attributes.body
Pot ser un vídeo, una infografia, un esquema, un diagrama...

# data[].attributes.body
Una presentació

# data[].attributes.attachment_link.description
Mapa mental interactiu del text instructiu

# data[].attributes.body
Exemple: instruccions electrodomèstic

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Els nexes o connectors són paraules que connecten idees dins un text i ajuden a estructurar, a ordenar i a fer de manera més clara la funció del missatge. Els connectors textuals estableixen relacions de significat entre dos sintagmes, oracions o paràgrafs.

Ens estimem molt, però no podem viure junts perquè sempre ens barallem.

Ara llegeix les frases prescindint dels connectors. La relació no és tan explícita:

Ens estimem molt; no podem viure junts; sempre ens barallem.

Connectors per estructurar un text

L'objectiu principal de / Aquest escrit tracta de / Ens hem reunit per
Ens proposem d'exposar / Ens adrecem a vostè per
El motiu d'aquesta convocatòria és

Per marcar l'ordre de les idees o els fets

Per a l'inici: d'entrada, per començar, primer, primerament, en primer lloc

Per a la continuació: a continuació, tot seguit, segon, tercer..., en segon lloc, en tercer lloc

Per a l'acabament: per acabar, per últim, finalment, per finalitzar, en darrer lloc, en últim lloc, així doncs / En conclusió / En definitiva / En conseqüència /

Per referir-se a un tema anunciat

respecte a / quant a / en relació amb / pel que fa a / sobre

un altre punt és / el punt següent és / una altra qüestió a tractar és

Per continuar sobre un mateix punt

A més a més / A més / Així mateix
Com també / Com dèiem / Continuant amb el que deia
Després / Tot seguit / També

D'una banda,... / De l'altra
Per un costat,... / Per l'altre,...
D'altra banda,... / Altrament,...
Al contrari / En canvi

Per introduir una explicació

És a dir / Això és / En altres paraules / En altres termes
Dit d'una altra manera / O sigui
El més important / La idea central / Convé ressaltar / Val la pena recordar / Cal insistir en/a...
S'ha de tenir en compte...

Per exemple / Un bon exemple d'això és... / Com a exemple
En particular / En concret / Com ara
Posem per cas / Com a mostra / Així

En resum / Resumint el més important...
En conjunt / Globalment...

Connectors per estructurar les idees

perquè (+ v. indicatiu) / ja que / vist que / com que
atès que / a causa de / gràcies a / per culpa de...

Si / en cas de / a condició de / posat que

perquè (+ v. subjuntiu) / a fi de / per tal que / amb l'objectiu de
amb la finalitat de...

encara que / malgrat que / tot i que / per bé que

Per indicar conseqüència

en conseqüència / consegüentment / per tant / de manera que / per això

Per indicar oposició (adversatives)

en canvi / al contrari / tanmateix / ara bé
No obstant això.../ Malgrat això...

Per practicar

# data[].attributes.attachment_link.description
Els nexes o connectors són paraules que connecten idees dins un text i ajuden a estructurar, a ordenar i a fer de manera més clara la funció del missatge. Els connectors textuals estableixen relacions de significat entre dos sintagmes, oracions o paràgrafs. Ens estimem molt, però no podem viure junts perquè sempre ens barallem.

# data[].attributes.attachment_link.description
Scribd is the source for 300M+ user uploaded documents and specialty resources.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ficha online de Propietats textuals para 2n ESO. Puedes hacer los ejercicios online o descargar la ficha como pdf.

# data[].attributes.body
Exemple: recepta

# data[].attributes.body
Inventeu-vos un joc de taula fàcil i elaboreu les instruccions per iniciar el joc.

# data[].attributes.body
Els estudiants treballen en grups per analitzar i produir text argumentatiu. Primer, identifiquen en un text atès la tesi, els arguments i la conclusió. Després, trien un tema i redacten el seu propi text incloent-hi una tesi clara, almenys dos arguments amb exemples i una conclusió. Finalment, podeu presentar la seva postura al curs i participar en un breu debat. L'activitat avalua la claredat, la coherència, l'organització i el treball en equip.

# data[].attributes.body
1. Activitat ràpida per comprovar que van entendre el text narratiu.

1. Identificar les parts: inici, nus i desenllaç.

2. Reconéixer personatges, temps i espai.

3. Ordenar una història que estigui desorganitzada.

2. Activitat d'Aplicació

1. Escriure un text narratiu per demostrar que saben crear-lo.

2. Redactar un conte curt amb inici, nus i desenllaç.

3. Incloure personatges i un conflicte.

4. Usar connectors com: primer, després, finalment.

# data[].attributes.attachment_link.description
TIPOLOGIA TEXTUAL TEXT NARRATIU DEFINICIÓ El text narratiu narra, conta uns fets i accions reals o fictíciesque es dese…