# data[].attributes.headline
På seminaret i dag: hvorfor er ikke frukten norsk i sesong? Vi foreslår epler, gulrøtter, kålrot og dip.

# data[].attributes.subject
På seminaret i dag: hvorfor er ikke frukten norsk i sesong? Vi foreslår epler, gulrøtter, kålrot og dip.

# data[].attributes.headline
Bevissthet og kunnskap, lettere å velge bærekraftig

# data[].attributes.subject
Bevissthet og kunnskap, lettere å velge bærekraftig

# data[].attributes.headline
For mye konkurranser, for lite samarbeid. I anbud, prosjekter osv. Vi må være rausere med hverandre. Må vinne konkurransen for å overleve selv. 

# data[].attributes.subject
For mye konkurranser, for lite samarbeid. I anbud, prosjekter osv. Vi må være rausere med hverandre. Må vinne konkurransen for å overleve selv. 

# data[].attributes.body
Reproduksjon er viktig. I Norge mye import av frø. Sårbart å reprodusere lite frø tilpasset norske forhold.

# data[].attributes.body
Fullt mulig å dyrke mer! Tilpasset ulike forhold rundt i landet

# data[].attributes.headline
I Agder har de delt opp anbudene, så det kan handles mer lokalt. Ikke helt uproblematisk likevel. Eggeprodusent måtte også levere eggemasse, og offentlige kjøkken vil ha sous vide poteter. Dårligere betalt? 

# data[].attributes.subject
I Agder har de delt opp anbudene, så det kan handles mer lokalt. Ikke helt uproblematisk likevel. Eggeprodusent måtte også levere eggemasse, og offentlige kjøkken vil ha sous vide poteter. Dårligere betalt? 

# data[].attributes.body
Mye fokus på klima, viktig å se i sammenheng - jorshelsa, vannhelse, biomangfold.

# data[].attributes.headline
Veldig industrialisert matsystem, må ta svingen vekk igjen fra det. Barnehager har mulighet til å dra det tilbake? (eks sous vide poteter, har ikke fasiliteter til å vaske poteter). Kompetanse gjennom skolehager og barnehager. Dette tar for lang tid! Det må gå fortere! Kokkelinja! Matpakker i Agder: barn, kortere verdikjeder, rekruttering til matfag

# data[].attributes.subject
Veldig industrialisert matsystem, må ta svingen vekk igjen fra det. Barnehager har mulighet til å dra det tilbake? (eks sous vide poteter, har ikke fasiliteter til å vaske poteter). Kompetanse gjennom skolehager og barnehager. Dette tar for lang tid! Det må gå fortere! Kokkelinja! Matpakker i Agder: barn, kortere verdikjeder, rekruttering til matfag

# data[].attributes.body
Vanskelig med inntekt til bonden

# data[].attributes.body
Holdringsendring for å forstå hva maten koster, og hvorfor det er viktig.

# data[].attributes.body
I en liten grad lokalt- alt gjennom de store kjedene og etablerte landbruket.

# data[].attributes.body
Utnyttelse av utmarksareal, mindre import av kraftfor. Egen merkeordning for grasfora kjøtt/melk

# data[].attributes.body
Som i koln til barnehager, ønske om lokalmat, ikke profitt

# data[].attributes.headline
De som allerede kjenner hverandre på tvers av jobber og prosjekter, men det må settes i system

# data[].attributes.subject
De som allerede kjenner hverandre på tvers av jobber og prosjekter, men det må settes i system

# data[].attributes.body
Har mye makt og kontroller tilgangen til mat i butikk og som grossist til storhusholdning.

# data[].attributes.headline
Nasjonal ressurs? For å få oversikt over hvilke prosjekter som faktisk finnes! Rundt bordet her er det veldig mange krysningspunkter og prosjekter som er veldig like i mål.

# data[].attributes.subject
Nasjonal ressurs? For å få oversikt over hvilke prosjekter som faktisk finnes! Rundt bordet her er det veldig mange krysningspunkter og prosjekter som er veldig like i mål.

# data[].attributes.headline
Hvor er Oslo-regionen? Er det Agder, Telemark, Vestfold, Buskerud, Oslo, Østfold, Akershus?

# data[].attributes.subject
Hvor er Oslo-regionen? Er det Agder, Telemark, Vestfold, Buskerud, Oslo, Østfold, Akershus?

# data[].attributes.body
Samarbeide bedre i økosystemet av alle organisasjoner og initiativ som driver med dette temaet.

Mat og matkultur kobler folk sammen.

Sammen har vi mer påvirkningskraft

# data[].attributes.body
Lokalmat er lite tilgjengelig i hverdagen for folk flest

# data[].attributes.headline
Eksempel: Reko-ringen, alle er velkomne. Bygge videre på? 

# data[].attributes.subject
Eksempel: Reko-ringen, alle er velkomne. Bygge videre på? 

# data[].attributes.body
Lokalmat har ingen prioritert plass her

# data[].attributes.body
Finnes flere initiativ å lære av.

Andrew(kvann)- I Korea har de nettverk/økosystem av gårder som samarbeider

# data[].attributes.body
Verdien av å kjøpe lokalmat for miljø,beredskap,biomangfold,arbeidsplasser,kulturlandskap,mm er ikke godt nok kommunisert overfor folk flest.

# data[].attributes.body
Hvordan regionen rundt påvirker og henger sammen.

Feks Oslofjorden

(Et konsept det forskes på)

# data[].attributes.headline
Det heter ernæringsråd - koblet på helse. Semantikk?

# data[].attributes.subject
Det heter ernæringsråd - koblet på helse. Semantikk?

# data[].attributes.body
Ha med folk med kunnskap om dette med system og hvordan samarbeide.

Forstå helheten og så finne løsninger som svarer til den- ikke bare løse en liten del

Feks skolehage og matlaging i skolen har stor verdi på så mange måter

# data[].attributes.body
Hvis omfatte alle rundt

# data[].attributes.headline
Prosjekt Matlarm Hub: Hanen. Styrk-prosjektet: Telemarksforskning (grønnsaker). Buskerud Næringshage: diverse prosjekter

# data[].attributes.subject
Prosjekt Matlarm Hub: Hanen. Styrk-prosjektet: Telemarksforskning (grønnsaker). Buskerud Næringshage: diverse prosjekter

# data[].attributes.body
Trengs tett forbindelse produksjon, salg til forbruker. Eks hovelsrud gård,når kjeder svikter må man kunne nå ut og få solgt mye mat kjapt (plommer)

# data[].attributes.body
Forskningsprosjekter, f.eks. FATE (From Awareness to Engagement)

# data[].attributes.body
Må bygge opp marked for produksjon og salg av et mangfold av mat,grønnsaker tilpasset norske forhold.

# data[].attributes.body
Lokale matsystemer finnes, men de er lite tilgjengelige. Mange forsøker å lage en plass for de lokale matsystemene, men vi har ikke de tverrfaglige møteplassene og nettverkene mellom landbruket og de som vil kjøpe maten.

Den norske sesongen er kort og den konserverte matkulturen kan styrkes.

Den norske matkulturen er preget av at vi spiser kjøtt som hovedingrediens. Dette skaper utfordringer for et bærekraftig matsystem.

# data[].attributes.body
Bønder, samvirke, staten, fiskere, dagligvarekjeder.

Forbruker/borgere har liten makt.- Kan matråd spille en rolle for det?

# data[].attributes.headline
Koble folk sammen,skape felles møteplass

# data[].attributes.subject
Koble folk sammen,skape felles møteplass

# data[].attributes.body
Komplekse problemstillinger, viktig å samle aktører fra hele kjeden for å løse.dele inn i mindre arbeidsgrupper med spesielle fokus. Matråd

# data[].attributes.body
Vanskelig, men ikke umulig. Etablere systemer som baner vei. Kommunisere med landbruket for å støtte lokal bærekraftig matproduksjon. Utfordringer med sentralavtaler i det offentlige. Ref hva som er på menyen i dag. Når man skal lage planer, må lokalt landbruk være involvert/inkludert.

# data[].attributes.body
En ting er salgskanaler og distribusjon, tilgang på "riktige råvarer", en annen ting er tilgangen på kompetanse. De fleste barnehager har ikke faglærte kokker.

# data[].attributes.body
(fra matsymposium)

Eller matsystemnettverk

# data[].attributes.body
Hjelpe til med å fremme og få Oslo kommune til å definere mat også som kultur. Et sosialt gode og en rettighet. En verdi for oss.

# data[].attributes.body
Hvem står på gjestelistene til de ulike foraene. Viktig å opprette matråd for å treffe bredt. Hvem valgte deltakere i dag? Hva slags oversikt har man over alle de i Oslo som på en eller annen måte er en del av matsystemet.

# data[].attributes.body
Det trengs mer formidling knyttet til bærekraftstematikker og matsystem.

Det er en stor opplysningsjobb som må gjøres.

# data[].attributes.body
Vi trenger å bli matborgere for å skape lokale matsystemer. Vi trenger å informere og involvere for å endre vårt matforbruk.

Vi trenger en grasrotbevegelse som etterspør høyere dyrevelferd, mer økologisk og mer mangfold.

# data[].attributes.headline
Hvem får være med? Kommersielle krefter?

# data[].attributes.subject
Hvem får være med? Kommersielle krefter?

# data[].attributes.body
Et matråd kan bidra med kunnskap og innsikt til norske myndigheter og politikere som kan legge til rette for robuste lokale matsystemer. Også økonomiske insentiver og tilskuddsordninger som bidrar til å gjøre det mulig å etablere en matproduksjon som er økonomisk bærekraftig trengs.

# data[].attributes.headline
Avklare: Hvor er de gode eksemplene fra næringslivet? 

# data[].attributes.subject
Avklare: Hvor er de gode eksemplene fra næringslivet? 

# data[].attributes.body
Jakte på de gode eksemplene, offentlig sektor, næringslivet mm.

# data[].attributes.body
Vanskelig men ikke umulig. Etablere systemet som baner vei. Kommunisere med landbruket for å støtte lokalt bærekraftig produksjon. Når man skal lage planer må lokalt landbruket være inkludert i planen. Informasjon fra en annen type tanker. Behov for et miljø for å utforme nye tanker om mat. Mat må defineres som kultur. Ikke bare næringsutvikling. Sosial gode og en rettighet. En verdi for oss. Relasjon til natur til en relasjon til beredskap og relasjoner til helse. De sosiale sider med mat og rettferdighet. Alle må ha tilgang til sunn og god mat. Fjerne det eksklusive lappen. Må være tilgjengelig for alle. Det handler også om kunnskap.

Offentlige må støtte. Vedtak om avvik fra innkjøpsordninger. Vertikalt samarbeid. Samle aktører. Innspill til nye piloter. Støtte aktører i landbruket. Kunsnkapsmiljøer. Lage et kart over nettverk. Mange som vil delta som ikke blir invitert. Samtale der alle vinner. Og utvikle noe som er klokt. Allianse for matnettverk næringsliv . Formålet må gå utover det å drive næring. En felles visjon med felles verdier. Vil stå ovenfor dilemmaer. Fellesskapet må stå for dette, reflektere. Jobbe mye sivilsamfunnet først. Identifisere verdier og bli trygge i arbeidet. Finne de gode eksemplene i alle ledd i matsystemet. Mange barrierer. Matlaging. Matlaging. Fellesskapet behersker kompetanse og legitimitet.

# data[].attributes.body
Oslofjorden er truet og vi trenger å gjøre endringer i vårt matsystem for å legge til rette for å rette opp i denne ubalansen.

# data[].attributes.headline
Finanseringen må gjødsles helt nedover til grasrota

# data[].attributes.subject
Finanseringen må gjødsles helt nedover til grasrota

# data[].attributes.body
Hvem har råd til å delta i et matråd?

Hvem betaler for tiden man bruker?

# data[].attributes.headline
Viktig å koble sammen alle de folkene og initiativene som allerede finnes. Hvordan? Hvem tar ansvar, hvem holder i det regionalt/nasjonalt? Noe som blir langsiktig og varig

# data[].attributes.subject
Viktig å koble sammen alle de folkene og initiativene som allerede finnes. Hvordan? Hvem tar ansvar, hvem holder i det regionalt/nasjonalt? Noe som blir langsiktig og varig

# data[].attributes.body
Se til Danmark-

# data[].attributes.body
Vårt matforbruk må endres for å møte klima- og miljøkrisen vi har i vår tid. Å koble mennesker til matproduksjonen gjennom et mangfold av lokale aktiviteter trengs. Et matråd kunne fungert som et nav eller an hub for alle enkeltstående initiativer lokalt.

# data[].attributes.headline
Absolutt. Må inviterer bredt inn. Og heller enes om formål. 

# data[].attributes.subject
Absolutt. Må inviterer bredt inn. Og heller enes om formål. 

# data[].attributes.body
Ref nettverk for trossamfunn

# data[].attributes.body
Et matråd kan fasilitetere møteplasser som legger til rette for mer samarbeid mellom ulike grasrotinitiativer. Dette kan bidra til å gjøre de gode i initiativene kjent og skalerbare.

# data[].attributes.body
Ikke det samme / nasjonalt og rettet mot barn/ungdom, men er en aktør som kan være en del av et matråd /

(Folkelig, Geitmyra, Sunnere Barn, Unge Kokker, Norsk Smaksskule og Norsk Kulturarv)

Tidlig fase / var en del av Gjensidigestiftelsens kostholdssatsing, ble veiledet av Prospera-stiftelsen. De så til danmark (som inkluderte McDonalds i sitt kostholdsråd), og til samarbeidsrådet for tros- og livssynssamfunn

# data[].attributes.body
Masterprogram i bærekraftige matsystemer er under utvikling på NMBU. Det finnes også flere etablerte møteplasser innen matsystem på NMBU, gjerne i kombinasjon med forskningsprosjekter.

# data[].attributes.body
Formålsdrevet:

Helseperspektivet

Møtes for å løfte/fremme samme sak: Reklameforbud usunn mat/drikke til barn/ungdom.

Nasjonalforeningen for folkehelse, Kreftforeningen mm flere

# data[].attributes.body
Det finnes nettverk for skolehager, andelelslandbruk, markedshager, kooperativ med mer men det finnes etter vår innsikt ingen samlende hub/enhet.

# data[].attributes.body
Organiseringen av et matråd kan ikke bygges utelukkende på frivillighet. Ledelsen/koordineringsjobben bør være finansiert for å sikre kontinuitet og robust drift.

# data[].attributes.body
Kan få utforme nye ideer fortere. Bærekraftig økonomi for bærekraftig. Praktiske løsninger. Etablere marked for maten som bønder står klare til å produsere. En gruppe som fasiliterer møteplassen. Invitere alle aktører og kartlegge. Lytte til hva alle aktører trenger. Lytte til hva landbruket trenger. Anerkjenne landbruket og ta de med i samtalen om endring. Få en sunn samtale med landbruket og andre aktører. Helt essensielt å ha med bødner med å utforme nye politikk.

# data[].attributes.body
For snevert økonomisk perspektiv på mat/landbruk idag. Må få inn verdi av beredskap, kulturlandskap, biomangfold, mm -

# data[].attributes.body
Har mer makt enn man tror. Forén eder! Trengs bevisstgjøring og tilgjengeliggjøring for forbrukerne

# data[].attributes.body
Fasilitete møteplass og kompetanseutvikling i næring og organisasjoner i ett fellesskap.

# data[].attributes.body
Renate Fuglseth

renate@geitmyra.no

# data[].attributes.body
Send forespørsel/spørreskjema til alle aktuelle aktører/dagens deltakere m fl og spør hva som skal til for at de kan sette av x antall timer i året for å delta i rådet. Beskrive hva deres organisasjon/bedrift/person ser av egenvinning på å sette av tid til det. Vil trolig dukke opp mange vinnvinns!

# data[].attributes.body
Vi bør se etter modeller fra andre land på systemer som fungerer som Hansalim nettverk i Korea. Her er link til mer info

# data[].attributes.body
Ja! Andrew McMillion fra kvann.no amcmillion@mac.com

# data[].attributes.body
Ja! julie@hanen.no

# data[].attributes.body
Desidert! Ragnhild Eg, ragnhild.eg@nofima.no

# data[].attributes.body
Her i denne artikkelen er noen erfaringer/mulig framgang for å etablere en agri-food living lab fra prosjekt i Vestfold. Kanskje kan det være noen tanker å ta med inn i et matråd herfra 😊
https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0308521X22000397

# data[].attributes.body
caroline.marie.kristina.karlsson@nmbu.no

# data[].attributes.body
Gjerne ☺️

Mari Jensen Aas- mariaas799@gmail.com

# data[].attributes.body
Hvordan sørger vi for at de som kanskje trenger et matråd mest (avhenger selvsagt av overordnet formål for matrådet, men når vi snakker om bærekraftige matsystemer så er vel det at alle i Oslo blir mette - nå og i framtiden - sentralt?) vet om det og evt blir frikjøpt for å delta? Det er lettere for kommersielle og offentlige å delta/bruke tid.

# data[].attributes.body
Cecilie Nørgaard

Rosenvej14@gmail.com

# data[].attributes.body
Befolkningen har et kosthold som ikke er helsemessig og miljømessig bærekraftig.

# data[].attributes.body
Tradisjonell konvensjonell gårdsdrift er ofte ikke økonomisk og miljømessig bærekraftig, bondeyrket er ofte ikke helsemessig bærekraftig.

# data[].attributes.body
Skape en åpen møteplass som bidrar til økt samarbeid. Vi får til mer hvis vi samarbeider(?)

# data[].attributes.headline
Ja. ☺️ Bjørn Hauger. bjohauger@gmail.com

# data[].attributes.subject
Ja. ☺️ Bjørn Hauger. bjohauger@gmail.com

# data[].attributes.body
sjongellen@gmail.com

# data[].attributes.body
Vebjørn Stafseng

vebjstaf@nmbu.no

# data[].attributes.body
Monica Blindheim, alohamon@gmail.com