# data[].attributes.body
I en ny landsdækkende lov om almueskolevæsenet fra 1814 blev det fastslået, at alle børn skulle gå i skole regelmæssigt fra de var ca. 7 år til de blev konfirmerede

# data[].attributes.body
I 1899 tallet blev der vedtaget en ny lov om de forskellige forhold i folkeskolen, som bestemte nogle mål, som de skulle have nået. Den nye lov betød, at undervisning skulle være 21 og 18 timer ugentlig, som skolerne i byen og landet var forpligtet til at give i 41 uger om året.

# data[].attributes.body
I 1903 blev der vedtaget en ny lov, som gav pigerne adgang til den offentlige gymnasieskole, hvor de tidligere kun havde adgang til privat undervisning

# data[].attributes.body
I 1937 blev det slået fast at:

”Folkeskolen er den kommunale skole for børn i undervisningspligtige alder samt de mellemskoleklasser, der slutter sig hertil. Til folkeskolen kan der være knyttet andre eksamensklasser eller eksamensfri klasser efter de i denne lovgivne regler. Folkeskolens formål er at fremme og udvikle børnenes anlæg og evner, at styrke deres karakter og give dem nyttige kundskaber. Kristendomsundervisningen i folkeskolen skal være i overensstemmelse med folkekirkens evangelisk-lutherske lære.”

# data[].attributes.body
I 1958 fik skolen en ny reform, ikke mht. formål men mht. til struktur. Skolerne i byen og landsbyen, blev ligestillet. Derefter fik man afskaffet mellemskolen, så børnene i stedet skulle samlet gå i skolen i 7 år, hvor de efter 7 år enten kunne forlade skolen eller fortsætte med at læse.

# data[].attributes.body
Her bliver den første fritidsklub stiftet, den første fritids- og ungdomsklub var saxoly, som blev oprettet i 1925 og var i et nedlagt værtshus ude i Vesterbro ved Saxogade.

# data[].attributes.body
I år 1941 fandt fritidshjemlederen Aksel Horsens ud af at, 8000 unge ud af 19.000 unge i hovedstaden ikke var aktiv i ungdomslivet, han mente at de unge ville være faste kunder inde hos politiet, børneværn og derfor valgte at åbne en fritidshjem også om aften.

# data[].attributes.body
I 1944 blev ungdomsgården den 1.februar 1944 større, det var den første af sin art i Danmark, som både havde vuggestue, børnehave, fritidshjem og ungdomsklub samlet i et sted.

# data[].attributes.body
I 1965 blev der fastslået driftsudgifterne som skulle deles, så staten betalte 40% af driften i vuggestuen og hvor kommunen betalte 30%. Hvorimod skulle staten betale 45% til fritidshjem og kommunen skulle betale 35% af driften. Samtidig er det ikke længere et krav om, at institutionerne skal modtage børn som er mindrebemidlede. I lovteksten blev begrebet ”Socialpædagogisk fritidsforanstaltning” også brugt.

# data[].attributes.body
Indtil 1984 tallet hørte alle daginstitutioner under bistandsloven og dermed også de sociale foranstaltninger, men efter 1984 blev SFO´en en integreret del af folkeskolen og dermed kom under folkeskoleloven.