# data[].attributes.body
Kirjoittakaa tähän lyhyet muistarit!

aihe, ihmisoikeudet, vaikutukset, reagointi, muuta?

# data[].attributes.body
Kirjoittakaa tähän lyhyet muistarit!

aihe, ihmisoikeudet, vaikutukset, reagointi, muuta?

# data[].attributes.attachment_link.title
YK-raportti: Venezuelan johto tehnyt rikoksia ihmisyyttä vastaan

# data[].attributes.attachment_link.description
Venezuelan presidentti ja ministerit ovat tienneet laittomista pidätyksistä, teloituksista ja kidutuksesta.

# data[].attributes.body
Kirjoittakaa tähän lyhyet muistarit!

aihe, ihmisoikeudet, vaikutukset, reagointi, muuta?

# data[].attributes.attachment_link.description
Unkarin propagandalaki on rajoittanut unkarilaisten oikeutta sananvapauteen, lisännyt syrjiviä asenteita ja ajanut vähemmistöjä ahtaalle.

# data[].attributes.body
Kirjoittakaa tähän lyhyet muistarit!

aihe, ihmisoikeudet, vaikutukset, reagointi, muuta?

# data[].attributes.attachment_link.title
Lausunto: Rikkomaton - kielletään eheytyshoidot -kansalaisaloite | Amnesty

# data[].attributes.body
Kirjoittakaa tähän lyhyet muistarit!

aihe, ihmisoikeudet, vaikutukset, reagointi, muuta?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Qatar palaa isoon kansainväliseen valokeilaan tänä viikonloppuna, kun autourheilun kuninkuusluokan formula ykkösten maailmanmestaruus ratkeaa erittäin todennäköisesti.

Max Verstappen varmistanee kolmannen peräkkäisen kuljettajien maailmanmestaruutensa Losailin radalla pääkaupunki Dohan pohjoispuolella. Verstappen voi juhlia mestaruutta jo lauantain sprinttikisan jälkeen, sillä kautta hallinnut hollantilainen tarvitsee sprinttikisasta kolme pistettä eli kuudennen sijan mestaruuden ratkaisemiseen.

Joulukuun lopussa Qatar oli isosti pinnalla, kun maassa pelattiin jalkapallon MM-kisat. Silloin puhuttiin todella paljon siitä, kuinka Qatar polkee merkittävissä määrin ihmisoikeuksia.

Tilanne ei ole muuttunut vajaassa vuodessa.

- Qatarissa nähtiin vakavia ihmisoikeusloukkauksia ennen MM-kisoja, MM-kisojen aikana ja surullisesti niitä on nähty myös MM-kisojen jälkeen, Qatariin perehtynyt Britannian Amnestyn sosiaalisen ja taloudellisen oikeuden johtaja Stephen Cockburn tiivistää.

- Kun mietitään sitä, että Qatar on yksi maailman rikkaimmista maista, kehitystä ei ole nähty vielä tarpeeksi.

Yle Urheilu tiivistää ongelmavyyhdin neljän asian ympärille.

1. ongelma: Palkkoja ei ole saatu, maasta on vaikea lähteä

Ihmisoikeus- ja työelämäjärjestö SASKin kotimaan toiminnan päällikkö Ellinoora Vesala on seurannut tarkasti Qatarin tilannetta. Vesala kuvailee, että Qatarissa työmäärä on vähentynyt radikaalisti rakennus- ja palvelualoilla jalkapallon MM-kisojen jälkeen. Moni työntekijä on nyt vailla töitä ja tuloja. He ovat Vesalan mukaan tyhjän päällä odottamassa uusia projekteja.

- On paljon työntekijöitä, jotka odottavat edelleen palkkasaataviaan jopa kisoja edeltävältä ajalta ja jopa tiukemman sääntelyn Fifa-projekteista. Niissä piti olla vieläpä tiukempi valvonta palkanmaksuissa. Kaikki tuloitta olevat työntekijät ovat epävirallisten työntekijäryhmien avun varassa. He odottavat, että työtilanne paranee ja saisivat palkkasaatavansa, Vesala sanoo.

Siirtotyöläisillä ei ole Vesalan mukaan mahdollista lähteä pois Qatarista, vaikka uusien työlakiuudistusten jälkeen maastapoistumista ei hallitakaan enää niin paljoa. Työnantajat eivät saa enää takavarikoida passeja, mutta monella ei ole varaa lähteä takaisin kotimaahan.

- Monilla on palkkasaatavia ja he ovat velkaantuneita. He ovat riippuvaisia palkansaannista. Kotiinpaluu ei ole mahdollista. Kotimaassakaan työtilanne ei ole niin hyvä. Monen kannattaa jäädä odottamaan saatavia Qatarista, Vesala sanoo.

2. ongelma: Uusia lakeja rikotaan, niitä ei valvota kunnolla tai ei ole pantu toimeen

Sekä Vesala että Cockburn näkevät suurena ongelmana sen, että Qatarissa uudistettuja työlakeja rikotaan tai niitä ei valvota kunnolla.

- Avainongelma on, että uudistettuja työlakeja ei ole pantu toimeen. Ihmisiä ei ole laitettu vastuuseen. Saamme jatkuvasti valituksia, että työnantajat eivät välitä työlainsäädännöstä. Työnantajat pakottavat ylitöihin, eivät maksa kunnolla tai eivät anna lupaa vaihtaa työpaikkaa. He kohtelevat huonosti. Sille on vähäiset seuraukset, Cockburn tiivistää.

Cockburnin mukaan Amnestyn tietoon tulee vieläkin kymmenittäin uusia vakavia ihmisoikeusrikkomuksia.

- Vartijoille ei ole maksettu kunnolla. On kotiapulaisia, jotka pakotetaan työskentelemään valtavia määriä. On tehty vielä todella vähän sen eteen, että vääryyksiä olisi korjattu, Cockburn sanoo.

Vesalan mukaan uusia lakeja ei ole varsinaisesti peruttu, mutta niitä rikotaan koko ajan enemmän.

- Esimerkiksi työturvallisuuskriteereistä luistetaan. Tarkastukset ovat vain lähinnä muodollisia. Työpaikan vaihdon mahdollistavia lupia on myös alettu taas pidättää. Työntekijöitä ei päästetä siirtämään toisen työnantajan palvelukseen, Vesala sanoo.

Yksi esimerkki lakien rikkomisesta on kuumuudessa työntekoa määrittävä laki.

- Kuumuus on koko ajan kasvava ongelma. Yksi lainsäädäntöuudistuksista oli, että kuumimpaan aikaan keskellä päivää ei saisi tuottaa töitä. Tällä hetkellä tehdään kuitenkin niin, että rikotaan lakia, eikä keskeytetä töitä. Maksetaan mieluummin rikkomisesta tulevat sakot, Vesala havainnollistaa.

- Laki on liian heikko. Se ei vielä suojaa siltä, että työskentele 45 asteen lämmössä, Cockburn kuvailee.

3. ongelma: Ei paljon puhuttua kompensaatiota

Ihmisoikeusjärjestöt vaativat jo ennen MM-kisoja Kansainväliseltä jalkapalloliitolta Fifalta ja Qatarin valtiolta, että MM-kisojen rakennustöissä loukkaantuneille työntekijöille ja kuolleiden työntekijöiden perheille pitäisi perustaa kompensaatiorahasto.

Näin ei ole kuitenkaan käynyt. Amnesty-johtaja Cockburn toivoo, että loppuvuoden aikana tiedettäisiin, mitä Fifa tekee.

- Pelkomme on, että Fifa siirtää vain päätöstä eteenpäin ja yrittää kieltää vastuunsa. Toivomme, että Fifa ottaa asian vakavasti ja näyttää, että he voivat olla vastuullinen urheilujärjestö. Fifa huolehtisi niistä, jotka ovat tehneet sen erittäin rikkaaksi urheilujärjestöksi, Cockburn sanoo.

4. ongelma: Työntekijöiden ääni ei kuulu

Vesala oli ollut yhteyksissä Qatarissa olevaan tuttuunsa viime viikolla. Hän oli myös avautunut huolistaan Vesalalle.

- Hänestä tuntui, että ihmisten mielenkiinto on kääntynyt muualle. Eikä kukaan enää välitä, mitä siellä tapahtuu. Työntekijöiden edustajien ääni ei enää kuulu. Ennen jalkapallon MM-kisoja oli kuitenkin erilaisia foorumeita ja tapaamisia, joissa työntekijät pääsivät kertomaan epäkohdista ja huolistaan suoraan viranomaisille. Tällaisia tapaamisia ei ole enää järjestetty MM-kisojen jälkeen, Vesala sanoo.

Huoli on erityisesti siinä, mitä tapahtuu, jos Qatarissa raportoi kokemistaan ihmisoikeusloukkauksista.

- Ongelmista puhuvat kokevat häirintää, pidätyksiä ja karkotuksia. Mahdollisuus tuoda ongelmia esiin Qatarissa on tällä hetkellä aika pieni, Vesala sanoo.

Cockburnin mukaan Qatarin kehitys ihmisoikeusasioissa on nyt pysähtynyt. Vesala toivoisi, että tilanne paranisi jatkossa.

- Ollaan toiveikkaita, että Qatarissa työntekijöiden oikeudet paranisivat pienin askelin. Qatar voisi olla suunnannäyttäjä muille Persianlahden maille. Siellä on tehty paljon pohjatyötä uudistusten eteen. Jos Qatarissa vielä panostettaisiin lakiuudistusten toimeenpanoon ja valvontaan, Qatar voisi esimerkillään ohjata Persianlahden maiden suuntaa, Vesala sanoo.

Tällaisen viestin asiantuntijat lähettävät F1-väelle

Qatarin valtio ja F1 solmivat syyskuussa 2021 kymmenen vuoden sopimuksen F1-kisojen järjestämisestä. Viime vuonna F1-kisaa ei järjestetty, sillä maassa keskityttiin MM-jalkapallon järjestämiseen.

Tänä viikonloppuna on luvassa kymmenvuotisen sopimuksen ensimmäinen kisa. Mediatietojen mukaan Qatar maksaa F1-organisaatiolle 55 miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria vuosittain järjestelyoikeuksista.

Ihmisoikeusasiantuntijat kaipaavat, että F1-väki ottaa Qatarin ihmisoikeusongelmat vakavasti.

- Olemme toistaneet sitä useaan kertaan formula ykkösten kohdalla. Saudi-Arabian, Bahrainin, Azerbaidžanin ja Qatarin kohdalla. Emme sano, että näissä maissa ei pitäisi järjestää kisoja. Mutta F1-sarjan pitäisi olla tietoinen siitä, missä se ajaa kisoja. F1:n pitäisi tehdä tarkat riskiarviot ihmisoikeusasioissa. F1:n pitää nostaa esille ihmisoikeusrikkomukset, kun he ajavat tämän kaltaisissa maissa, Amnestyn Cockburn sanoo.

Cockburnin mukaan F1-sarjan pitäisi nostaa esiin ongelmat ihmisoikeuksia polkevissa maissa, kun lajiyhteisö esimerkiksi käy keskusteluja maiden viranomaisten kanssa. F1-sarjojen ja F1-tiimien pitäisi myös Cockburnin mukaan kysyä esimerkiksi heidän käyttämiltään alihankkijoilta, miten heidän työntekijöidensä palkat maksetaan ja asuvatko he hyvissä olosuhteissa.

Vesala muistuttaa puolestaan formula ykkösten omasta ihmisoikeuslinjauksesta.

- Sen sanoitus on aika löyhä ja tulkinnanvarainen. Se kuitenkin haastaa formula ykkösiä ja velvoittaa heidät vähintään selvitystyöhön, minkälaisia ihmisoikeusriskejä Qatarissa kilpailemiseen liittyy, Vesala kuvailee.

Hän nostaa esiin esimerkiksi yhden ammattiryhmän, minkä kaltoinkohtelun Amnestyn Cockburn myös mainitsi, eli vartijat.

- Jokaisessa yleisötapahtumassa tarvitaan vartijoita. Heidän osaltaan on raportoitu nimenomaan merkittävistä ihmisoikeusloukkauksista. Ainakin tässä mielessä Kansainvälisellä autoliitolla ja formula ykkösillä on velvollisuus selvittää ihmisoikeusrikkomuksia, Vesala sanoo.

Kuljettajilla on valtaa, eikä sitä pidä suitsia

Perinteisesti F1-kuljettajat ovat olleet hyvin varovaisia ottamaan kantaa kisamaidensa ihmisoikeusrikkomuksiin. Yksi poikkeus on ollut seitsemänkertainen maailmanmestari Lewis Hamilton.

Kun F1-sarja kilpaili edellisen ja ensimmäisen kerran Qatarissa vuonna 2021, Hamilton kuvaili Qataria yhdeksi pahimmista ihmisoikeuksien rikkojista ja totesi, että urheiluyhteisöillä on velvollisuus kasvattaa ihmisten tietoisuutta tämän kaltaisista asioista. Hamilton kilpaili Qatarissa kypärällä, jossa oli sateenkaaren värit.

Cockburnin mukaan on jokaisen kuljettajan henkilökohtainen valinta, miten he tuovat esiin ihmisoikeusrikkomukset kilpailumaissaan. Niistä puhuminen voi olla kuitenkin Amnesty-johtajan mielestä todella tehokasta.

- Lewis Hamilton on hyvä esimerkki. Hänen ulostulonsa saavat valtavasti julkisuutta. Se voi olla positiivinen juttu. Rohkaisisin kuljettajia oppimaan Qatarin tilanteesta ja ymmärtämään kontekstin, miksi näissä maissa kisataan, Cockburn sanoo.

Kolikolla on myös toinen puoli. Cockburn haluaisi, että epäkohdista puhuvia F1-kuljettajia ei rangaista. Kansainvälinen autoliitto Fia päätti joulukuussa uudesta säännöstä, jonka mukaan F1-kuljettajat eivät saisi esittää poliittisia, uskonnollisia tai henkilökohtaisia julistuksia ilman kattojärjestön lupaa.

- F1:n pitää tukea kuljettajia, jos he päättävät puhua ihmisoikeusloukkauksista. F1:n pitää varmistaa, että kuljettajien on turvallista puhua näistä ongelmista. Ei pitäisi olla mitään sanktioita tai jälkiseuraamuksia, Cockburn päättää.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nämä neljä asiaa ovat yhä pielessä kritisoidussa Qatarissa - asiantuntijoilta tiukka muistutus mestaruusjuhlia odottavalle F1-väelle

# data[].attributes.body
Kirjoittakaa tähän lyhyet muistarit!

aihe, ihmisoikeudet, vaikutukset, reagointi, muuta?

# data[].attributes.attachment_link.description
Järjestön pankkitilit jäädytettiin, kun se oli nostanut esiin ihmisoikeusrikkomuksia Delhissä ja Kashmirin alueella.

# data[].attributes.body
Kirjoittakaa tähän lyhyet muistarit!

aihe, ihmisoikeudet, vaikutukset, reagointi, muuta?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
YK:n ihmisoikeusneuvosto olisi keskustellut ensimmäistä kertaa Kiinasta erillisenä asiana kokouksessa. Se ei kuitenkaan vieläkään onnistunut, sillä Kiina sai tuekseen myös uusia maita.

Kiina tukijoineen esti keskustelun Kiinasta YK:n ihmisoikeusneuvostossa.

Kiina on onnistunut torjumaan Xinjiangin alueen tilannetta koskevan keskustelun YK:n ihmisoikeusneuvostossa.

Neuvoston tekemä päätös oli suuri pettymys länsimaille, kun edes keskustelua Kiinan ihmisoikeusrikkomuksista uiguurien asuttamassa Xinjiangissa ei saatu aikaan.

Keskustelua ehdotti ryhmä, johon kuuluvat muun muassa Yhdysvallat, Britannia ja Turkki. Esitystä tukivat muun muassa Suomi ja muut Pohjoismaat.

Esitystä perusteltiin YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Michelle Bacheletin elokuussa julistetulla raportilla, joka perustui hänen käyntiinsä Xinjiangissa.

Lisää aiheesta: YK:n raportti: Kiinan uiguurialueilla on tehty vakavia ihmisoikeusrikkomuksia ja mahdollisesti rikoksia ihmisyyttä vastaan

Raportin mukaan Kiina on syyllistynyt Xinjiangissa vakaviin ihmisoikeusrikkomuksiin ja mahdollisesti rikoksiin ihmisyyttä vastaan. Kiina on muun muassa sulkenut uiguureja vankileireille ja rajoittaa heidän kulttuurisia ja uskonnollisia oikeuksiaan.

47-jäsenisessä ihmisoikeusneuvostossa 17 maata kannatti keskustelua, 19 vastusti ja 11 pidättyi äänestämisestä.

Kiinaa tukivat muun muassa Kuuba, Kazakstan, Pakistan, Sudan, Uzbekistan ja Venezuela.

Kiina sai rinnalleen myös uusia maita

Kiinaa sai aiempaa enemmän tukea Afrikasta. Mantereen maista esitystä vastaan äänestivät muun muassa Eritrea, Kamerun ja Namibia. Persianlahden maista Kiinaa tukivat Arabiemiraatit ja Qatar

Äänestämättä jättivät muun muassa Armenia, Intia, Libya ja Meksiko.

Äänestystä edelsi päiviä kestänyt tiukka vääntö sen puolesta, että Kiinan ihmisoikeustilanne olisi otettu ihmisoikeusneuvoston asialistalle.

Uiguurien edustaja oli syvästi pettynyt äänestystulokseen.

- Neuvoston jäsenet menettivät mahdollisuuden kohdella Kiinaa samojen sääntöjen mukaan kuin muitakin maita, sanoi Uiguurien maailmankongressin johtaja Dolkun Isa.

Hän vaati, että kansainvälinen yhteisö ei hylkää uiguurien "kansanmurhan uhreja".
Otsikkoon on täydennetty 7.10.2022 kello 12.52 tieto, että vainosta keskustelemisen estivät Kiinan ohella myös muut maat, eli "Kiina tukijoineen". Lisää aiheesta: Analyysi: Uiguureiden sorrosta tuli eipäs-juupas-väittelyn kohde - vaikka kukaan ei uskoisi Kiinan kantaa, se on jo voittamassa Raportti paljastaa suomalaisdiplomaatin ja kollegoiden häirinnän Kiinan uiguurialueella - aseistuneet poliisit saartoivat, käskettiin näyttämään puhelimet Yle julkaisee ennennäkemättömät kuvat Kiinan uiguurien sorrosta - poliisilla käsky ampua, vanki kahlehdittu metalliseen "tiikerituoliin"

# data[].attributes.attachment_link.title
Kiina tukijoineen esti uiguurien vainosta keskustelemisen YK:n ihmisoikeusneuvostossa - äänestystulos oli suuri pettymys länsimaille

# data[].attributes.attachment_link.description
YK:n ihmisoikeusneuvosto olisi keskustellut ensimmäistä kertaa Kiinasta erillisenä asiana kokouksessa. Se ei kuitenkaan vieläkään onnistunut, sillä Kiina sai tuekseen myös uusia maita.

# data[].attributes.body
Tutustu tarkemmin ihmisoikeuksien sisältöihin.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mitä ihmisoikeudet ovat? Mitä sopimuksissa säädetään? Mitä oikeuksia artikloissa turvataan? Tutustu alla olevan valikon avulla ihmisoikeussopimusten turvaamien oikeuksien sisältöihin.

# data[].attributes.attachment_link.description
Mitä ihmisoikeudet ovat? Mitä sopimuksissa säädetään? Mitä oikeuksia artikloissa turvataan?

# data[].attributes.body
YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus kokonaisuudessaan.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Johdanto

Kun ihmiskunnan kaikkien jäsenten luonnollisen arvon ja heidän yhtäläisten ja luovuttamattomien oikeuksiensa tunnustaminen on vapauden, oikeudenmukaisuuden ja rauhan perustana maailmassa,

kun ihmisoikeuksia on väheksytty tai ne on jätetty huomiota vaille, on tapahtunut raakalaistekoja, jotka ovat järkyttäneet ihmiskunnan omaatuntoa, ja kun kansojen korkeimmaksi päämääräksi on julistettu sellaisen maailman luominen, missä ihmiset voivat vapaasti nauttia sanan ja uskon vapautta sekä elää vapaina pelosta ja puutteesta,

kun on välttämätöntä, että ihmisoikeudet turvataan oikeusjärjestyksellä, jotta ihmisten ei olisi pakko viimeisenä keinona nousta kapinaan pakkovaltaa ja sortoa vastaan,

kun on tähdellistä edistää ystävällisten suhteiden kehittymistä kansojen välille,

kun Yhdistyneiden Kansakuntien kansat ovat peruskirjassa vahvistaneet uskonsa ihmisten perusoikeuksiin, ihmisyksilön arvoon ja merkitykseen sekä miesten ja naisten yhtäläisiin oikeuksiin ja kun ne ovat ilmaisseet vakaan tahtonsa edistää sosiaalista kehitystä ja parempien elämisen ehtojen aikaansaamista vapaammissa oloissa,

kun jäsenvaltiot ovat sitoutuneet edistämään, yhteistoiminnassa Yhdistyneet Kansakunnat -järjestön kanssa, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien yleistä kunnioittamista ja noudattamista, ja,

kun yhteinen käsitys näiden oikeuksien ja vapauksien sisällöstä on mitä tärkein tämän sitoumuksen täydelliselle toteuttamiselle,

Niin sen vuoksi yleiskokous antaa tämän ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen kaikkien kansojen ja kaikkien kansakuntien tavoiteltavaksi yhteiseksi ohjeeksi, jotta kukin yksilö ja kukin yhteiskuntaelin pyrkisi, pitäen alati mielessään tämän julistuksen, valistamalla ja opettamalla edistämään näiden oikeuksien ja vapauksien kunnioittamista sekä turvaamaan jatkuvin kansallisin ja kansainvälisin toimenpitein niiden yleisen ja tehokkaan tunnustamisen ja noudattamisen sekä itse jäsenvaltioiden kansojen että niiden oikeuspiirissä olevien alueiden kansojen keskuudessa.

Artiklat

1. artikla. Kaikki ihmiset syntyvät vapaina ja tasavertaisina arvoltaan ja oikeuksiltaan. Heille on annettu järki ja omatunto, ja heidän on toimittava toisiaan kohtaan veljeyden hengessä.

2. artikla. Jokainen on oikeutettu kaikkiin tässä julistuksessa esitettyihin oikeuksiin ja vapauksiin ilman minkäänlaista rotuun, väriin, sukupuoleen, kieleen, uskontoon, poliittiseen tai muuhun mielipiteeseen, kansalliseen tai yhteiskunnalliseen alkuperään, omaisuuteen, syntyperään tai muuhun tekijään perustuvaa erotusta.

Mitään erotusta ei myöskään pidä tehdä sen maan tai alueen valtiollisen, hallinnollisen tai kansainvälisen aseman perusteella, johon henkilö kuuluu, olipa tämä alue itsenäinen, huoltohallinnossa, itsehallintoa vailla tai täysivaltaisuudeltaan minkä tahansa muun rajoituksen alainen.

3. artikla. Kullakin yksilöllä on oikeus elämään, vapauteen ja henkilökohtaiseen turvallisuuteen.

4. artikla. Ketään ei saa pitää orjana tai orjuutettuna, kaikki orjuuden ja orjakaupan muodot on kiellettävä.

5. artikla. Ketään ei saa kiduttaa eikä kohdella tai rangaista julmasti, epäinhimillisesti tai alentavasti.

6. artikla. Jokaisella ihmisellä on kaikkialla oikeus siihen, että hänet henkilönä tunnustetaan lain edessä.

7. artikla. Kaikki ovat tasavertaisia lain edessä ja oikeutetut erotuksetta yhtäläiseen lain suojaan. Kaikilla on oikeus tasavertaiseen suojaan tätä julistusta loukkaavaa syrjintää vastaan sekä kaikkea sellaiseen syrjintään tähtäävää yllytystä vastaan.

8. artikla. Jokaisella on oikeus tehokkaaseen hyvitykseen asianomaisessa kansallisessa tuomioistuimessa häneen kohdistuneista teoista, jotka loukkaavat hänelle valtiosäännöllä tai lailla turvattuja perusoikeuksia.

9. artikla. Ketään ei saa mielivaltaisesti pidättää, vangita tai ajaa maanpakoon.

10. artikla. Jokaisella on täysin tasa-arvoisesti oikeus siihen, että häntä oikeudenmukaisesti ja julkisesti kuullaan riippumattomassa ja puolueettomassa tuomioistuimessa hänen oikeuksiaan ja velvollisuuksiaan määrättäessä tai häntä vastaan nostettua rikossyytettä selvitettäessä.

11. artikla. 1. Jokaisen rikollisesta teosta syytteessä olevan henkilön edellytetään olevan syytön siihen asti kunnes hänen syyllisyytensä on laillisesti todistettu julkisessa oikeudenkäynnissä, jossa hänelle turvataan kaikki hänen puolustustaan varten tarpeelliset takeet. 2. Ketään ei pidä tuomita rangaistavaksi teoista tai laiminlyönneistä, jotka eivät kansallisen tai kansainvälisen oikeuden mukaan olleet rikollisia tekohetkellä. Myöskään ei pidä tuomita ankarampaan rangaistukseen, kuin mikä oli sovellettavissa rangaistavan teon suoritushetkellä.

12. artikla. Älköön mielivaltaisesti puututtako kenenkään yksityiselämään, perheeseen, kotiin tai kirjeenvaihtoon älköönkä loukattako kenenkään kunniaa ja mainetta. Jokaisella on oikeus lain suojaan sellaista puuttumista tai loukkausta vastaan.

13. artikla. 1. Jokaisella on oikeus liikkua vapaasti ja valita asuinpaikkansa kunkin valtion sisällä. 2. Jokaisella on oikeus lähteä maasta, myös omasta maastaan, ja palata maahansa.

14. artikla. 1. Jokaisella vainon kohteeksi joutuneella on oikeus hakea ja nauttia turvapaikkaa muissa maissa. 2. Tähän oikeuteen ei voida vedota, kun on kysymys tosi epäpoliittisista rikoksista johtuvista syytteistä tai teoista, jotka ovat vastoin Yhdistyneiden Kansakuntien periaatteita ja päämääriä.

15. artikla. 1. Jokaisella on oikeus kansalaisuuteen. 2. Keltään ei saa mielivaltaisesti riistää kansalaisuutta eikä evätä oikeutta kansalaisuuden vaihtamiseen.

16. artikla. 1. Täysi-ikäisillä miehillä ja naisilla on oikeus solmia avioliitto ja perustaa perhe ilman minkäänlaisia rodusta, kansalaisuudesta tai uskonnosta johtuvia rajoituksia. Heillä on yhtäläiset oikeudet avioliittoon, avioliiton aikana ja sen purkamisen jälkeen. 2. Avioliiton solmiminen tapahtukoon vain tulevien aviopuolisoiden vapaasta ja täydestä suostumuksesta. 3. Perhe on yhteiskunnan luonnollinen ja perustava ydinosa ja sillä on oikeus yhteiskunnan ja valtion suojaan.

17. artikla. 1. Jokaisella on oikeus omistaa omaisuutta yksin tai yhdessä toisten kanssa. 2. Keltään älköön mielivaltaisesti riistettäkö hänen omaisuuttaan.

18. artikla. Jokaisella ihmisellä on ajatuksen, omantunnon ja uskonnon vapaus; tämä oikeus sisältää vapauden uskonnon tai vakaumuksen vaihtamiseen sekä uskonnon tai vakaumuksen julistamiseen yksin tai yhdessä toisten kanssa, sekä julkisesti että yksityisesti, opettamalla sekä harjoittamalla hartautta ja uskonnollisia menoja.

19. artikla. Jokaisella on oikeus mielipiteen- ja sananvapauteen; tähän sisältyy oikeus häiritsemättä pitää mielipiteensä sekä oikeus rajoista riippumatta hankkia, vastaanottaa ja levittää tietoja kaikkien tiedotusvälineiden kautta.

20. artikla. 1. Kaikilla on oikeus rauhanomaiseen kokoontumis- ja yhdistymisvapauteen. 2. Ketään ei saa pakottaa liittymään mihinkään yhdistykseen.

21. artikla. 1. Jokaisella on oikeus osallistua maansa hallitsemiseen joko välittömästi tai vapaasti valittujen edustajien välityksellä. 2. Jokaisella on yhtäläinen oikeus päästä maansa julkisiin toimiin. 3. Kansan tahto on hallitusvallan perusta; tämä tahto on ilmaistava määräaikaisilla ja aidoilla vaaleilla, joissa kaikilla on yleinen ja yhtäläinen äänioikeus ja joissa äänestys on salainen tai muuta vaalivapauden turvaavaa menettelyä noudattava.

22. artikla. Jokaisella on yhteiskunnan jäsenenä oikeus sosiaaliturvaan sekä oikeus kansallisten toimenpiteiden ja kansainvälisen yhteistyön kautta kunkin maan järjestelmä ja voimavarat huomioon ottaen, nauttia hänen ihmisarvolleen ja hänen yksilöllisen olemuksensa vapaalle kehittymiselle välttämättömiä taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia.

23. artikla. 1. Jokaisella on oikeus työhön, työpaikan vapaaseen valintaan, oikeudenmukaisiin ja tyydyttäviin työehtoihin sekä suojaan työttömyyttä vastaan. 2. Jokaisella on oikeus ilman minkäänlaista syrjintää samaan palkkaan samasta työstä. 3. Jokaisella työtä tekevällä on oikeus kohtuulliseen ja riittävään palkkaan, joka turvaa hänelle ja hänen perheelleen ihmisarvon mukaisen toimeentulon ja jota tarpeen vaatiessa täydentävät muut sosiaalisen suojelun keinot. 4. Jokaisella on oikeus perustaa ammattiyhdistyksiä ja liittyä niihin etujensa puolustamiseksi.

24. artikla. Jokaisella on oikeus lepoon ja vapaa-aikaan, työajan järkevään rajoittamiseen sekä määräaikaisiin palkallisiin lomiin.

25. artikla. 1. Jokaisella on oikeus elintasoon, joka on riittävä turvaamaan hänen ja hänen perheensä terveyden ja hyvinvoinnin ravinnon, vaatetuksen, asunnon, lääkintähuollon ja välttämättömän yhteiskunnallisen huollon osalta. Jokaisella on myös oikeus turvaan työttömyyden, sairauden, tapaturman, leskeyden tai vanhuuden sekä muun hänen tahdostaan riippumatta tapahtuneen toimeentulon menetyksen varalta. 2. Äideillä ja lapsilla on oikeus erityiseen huoltoon ja apuun. Kaikkien lasten, riippumatta siitä, ovatko he syntyneet avioliitossa tai sen ulkopuolella, tulee nauttia samaa yhteiskunnan suojaa.

26. artikla. 1. Jokaisella on oikeus saada opetusta. Opetuksen on oltava ainakin alkeis- ja perusopetuksen osalta maksutonta. Alkeisopetuksen on oltava pakollinen. Teknistä ja ammattiopetusta on oltava yleisesti saatavilla, ja korkeamman opetuksen on oltava avoinna yhtäläisesti kaikille heidän kykyjensä mukaan. 2. Opetuksen on pyrittävä ihmisen persoonallisuuden täyteen kehittämiseen sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen vahvistamiseen. Sen tulee edistää ymmärtämystä, suvaitsevaisuutta ja ystävyyttä kaikkien kansakuntien ja kaikkien rotu- ja uskontoryhmien kesken sekä pyrkiä edistämään Yhdistyneiden Kansakuntien toimintaa rauhan ylläpitämiseksi. 3. Vanhemmilla on ensisijainen oikeus valita heidän lapsilleen annettavan opetuksen laatu.

27. artikla. 1. Jokaisella on oikeus vapaasti osallistua yhteiskunnan sivistyselämään, nauttia taiteista sekä päästä osalliseksi tieteen edistyksen mukanaan tuomista eduista. 2. Jokaisella on oikeus niiden henkisten ja aineellisten etujen suojaamiseen, jotka johtuvat hänen luomastaan tieteellisestä, kirjallisesta tai taiteellisesta tuotannosta.

28. artikla. Jokaisella on oikeus sellaiseen yhteiskunnalliseen ja kansainväliseen järjestykseen, jonka puitteissa tässä julistuksessa esitetyt oikeudet ja velvollisuudet voivat täysin toteutua.

29. artikla. 1. Jokaisella ihmisellä on velvollisuuksia yhteiskuntaa kohtaan, koska vain sen puitteissa hänen yksilöllisen olemuksensa vapaa ja täysi kehitys on mahdollinen. 2. Käyttäessään oikeuksiaan ja nauttiessaan vapauksiaan kukaan ei ole muiden kuin sellaisten lailla säädettyjen rajoitusten alainen, joiden yksinomaisena tarkoituksena on turvata toisten oikeuksien ja vapauksien tunnustaminen ja kunnioittaminen sekä moraalin, julkisen järjestyksen ja yleisen hyvinvoinnin oikeutetut vaatimukset kansanvaltaisessa yhteiskunnassa. 3. Näitä oikeuksia ja vapauksia ei missään tapauksessa saa käyttää vastoin Yhdistyneiden Kansakuntien päämääriä ja periaatteita.

30. artikla. Mitään tässä julistuksessa ei saa tulkita niin, että valtio, ryhmä tai yksityinen henkilö voi sen perusteella katsoa oikeudekseen tehdä sellaista, mikä voisi hävittää tässä määriteltyjä oikeuksia ja vapauksia.

Lataa ja tulosta ihmisoikeuksien julistus täältä. (PDF)

# data[].attributes.attachment_link.description
Kun ihmiskunnan kaikkien jäsenten luonnollisen arvon ja heidän yhtäläisten ja luovuttamattomien oikeuksiensa tunnustaminen on vapauden, oikeudenmukaisuuden ja rauhan perustana maailmassa, kun ihmisoikeuksia on väheksytty tai ne on jätetty huomiota vaille, on tapahtunut raakalaistekoja, jotka ovat järkyttäneet ihmiskunnan omaatuntoa, ja kun kansojen korkeimmaksi päämääräksi on julistettu sellaisen maailman luominen, missä ihmiset