# data[].attributes.body
Tiesitkö, että Elias Lönnrot yliviivasi käsikirjoituksistaan ne kohdat, joita hän käytti Kalevalassa tai Kantelettaressa?

Kuvassa näkyvä Lönnrotin käsikirjoitus nro 4 sisältää muun muassa Martiska Karjalaiselta ja Arhippa Hilippäisen isältä tai sedältä tallennettuja runoja, jotka ovat osa Lönnrotin viidennen keruumatkan 13.04.1834–30.04.1834 aineistosta Suomussalmelta, Vuokkiniemeltä ja Uhtualta.

Kalevala sai Euroopan kulttuuriperintötunnuksen keväällä 2024 ja Suomalaisen Kirjallisuuden Seura on tunnuksen pääkohde. Sen kunniaksi löydät nyt SKS:n ala-aulasta vitriinin, jossa on esillä Kalevalaan liittyviä aineistoja ja julkaisuja SKS:n kokoelmista, mm. edellä mainitun käsikirjoituksen kopio.

SKS on Kalevalan alkuperäinen kustantaja. SKS:n arkistossa säilytetään Kalevalaan ja sen lähteinä käytettyihin kansanrunoihin liittyviä käsikirjoitusaineistoja. SKS:n kirjaston kokoelmiin taas kuuluu yksi maailman suurimmista Kalevala-kokoelmista.

Tervetuloa SKS:aan tutustumaan Kalevalan eri puoliin!

https://www.finlit.fi/tietoa-meista/kalevala-euroopan-kulttuuriperintotunnus/

# data[].attributes.body
Tervetuloa Juminkekoon – Kalevala-kotiin, joka sijaitsee Kuhmossa lähellä Venäjän Karjalan rajaa! Täällä voit tutustua itse Kalevalaan ja sen historiaan, Kalevala-aiheisiin pysyviin ja vaihtuviin näyttelyihin ja maailman laajimpiin kuuluvaan Kalevala-kokoelmaan. Saat tietoja vienalaisista kylistä sekä Suomessa että Venäjän Karjalassa ja voit osallistua konsertteihin, seminaareihin ym. tilaisuuksiin.

# data[].attributes.body
Parppeinvaaran runokylässä Ilomantsissa yhdistyvät karjalaisen kulttuurin ominaispiirteet: kantelemusiikki, runolaulu, käsityöt sekä ortodoksisuus. Parppeinvaaralla ovat myös esillä sotahistoria ja ilomantsilainen luonto eläimineen.

Parppeinvaaralla sijaitsevat Runonlaulajan pirtti, Mateli Kuivalattaren ja Korhosen museoaitat, Rajakenraali Raappanan maja, Kaikkien Pyhien tsasouna, Luontopirtti Mesikkä ja ravintola Parppeinpirtti.

# data[].attributes.body
Gallen-Kallelan Museo toimii taiteilija Akseli Gallen-Kallelan (1865–1931) suunnittelemassa Tarvaspään ateljeelinnassa. Museo esittelee vaihtuvissa näyttelyissään Gallen-Kallelan ja hänen aikalaistensa taidetta sekä nykytaidetta.

Akseli Gallen-Kallela tunnetaan maailmanlaajuisesti erityisesti Kalevala-aiheisista teoksistaan. Tarvaspäässä asuessaan hän työsti Suur-Kalevalan luonnoksia sekä Kansallismuseon Kalevala-freskoja.

Gallen-Kallelalle kansanrunous ja myytit kertoivat omaa tarinaansa ihmismielen sisäisestä maailmasta ja henkisyydestä. Ne ilmensivät taiteilijalle myös ajatusta ajassa sukupolvelta toiselle siirtyvästä universaalista tiedosta.

Kalevala-tulkinnoissaan hän hyödynsi kansankulttuurimme elementtejä sekä matkoillaan saamiaan vaikutteita. Niissä näkyvät niin hänen kokeilunsa taideteollisuuden, grafiikan, heraldiikan ja arkkitehtuurin saralla kuin eurooppalaisen taidekoulutuksen vaikutteet.

# data[].attributes.body
Kalevalaseura on Kalevalasta ja kulttuuriperinnöstä innoituksensa saavan tieteen ja taiteen kohtaamispaikka. Edistämme rajat ylittävää kulttuuriperinnön tuntemusta ja arvostusta.

Kalevala on käännetty 62 kielelle, noin 270 eri versiona. Kalevalaseura-säätiön ylläpitämälle Kalevala maailmalla – Kalevala Around the World -sivustolle on koottu luettelo Kalevalan käännöksistä ja yli 100 artikkelia teoksista ja kääntäjistä.

# data[].attributes.attachment_caption
Louhi-patsas, näyteikkuna Neljäs linja 24, Kalevalaisten Naisten Liitto

# data[].attributes.body
Kestikartano ja sen irtaimistoon kuuluva Louhi-patsas on yksi osa 2025 vuoteen asti säilynyttä rakennettua kulttuuriperintöämme, jonka inspiraation lähteenä on ollut Kalevala ja karjalainen sekä suomalainen kulttuuri.

Kalevalan naishahmot kiehtoivat Kalevalaisten Naisten Liiton perustajaa Elsa Heporautaa (1883–1960), jonka ideasta lopulta syntyi Louhen patsas. Louhen patsaan alkuperäinen sijoituspaikka oli Kestikartano-ravintola (1946‒1967).

Kestikartanon sisustus oli yhdistelmä itäkarjalaista arkkitehtuuria, renessanssia, barokkia ja aikakauden modernia muotoilua. Ravintolan sisustuksessa näkyi myös Kalevalasta tuttuja elementtejä.

Louhen patsas tilattiin kuvaveistäjä Eemil Haloselta (1875–1950). Kalevalaiset naiset halusivat Kestikartanoon nuoren Louhen. Patsas otti asiakkaat vastaan Kestikartanon yläkerrassa.

Nyt Louhen patsasta pääsee ihailemaan syyskuussa 2025 Liiton toimiston ikkunassa osoitteessa Neljäs linja 24, Helsinki.

# data[].attributes.location_name
Karjalan Sivistysseura Ry, Luotsikatu, Helsinki

# data[].attributes.body
Karjalan Sivistysseura yhdistää eri alueilla elävät karjalaiset ja karjalaisuudesta kiinnostuneet toimimaan karjalan kielen ja kulttuurin elinvoimaisuuden hyväksi. Yhdessä vaalimme kieltä, kulttuuria ja kokemuksia karjalaisesta identiteetistä.

# data[].attributes.body
Paikkarin torppa on Elias Lönnrotin syntymäkoti, jossa hän asui vuosina 1802–1814. Lönnrot tunnetaan erityisesti Kalevala-eepoksen luojana. Torppa sijaitsee kauniin Valkjärven rannalla, maisemassa, jossa Lönnrot eli aikanaan.

# data[].attributes.body
Suomen Kulttuuriperintökasvatuksen seura avaa Euroopan kulttuuriympäristöpäivien kunniaksi kasvattajille suunnatun työpajamateriaalin kaikkien tutustuttavaksi: Kuinka Kalevala on rakennettua perintöämme, ja kuinka sitä on käytetty kulttuuriperinnön rakentamiseen? Kalevala 2000-luvun kasvattajille.

# data[].attributes.attachment_caption
Loimolan Voima on uutta karjalankielistä folkmusiikkia tekevä yhtye, jonka juuret ulottuvat syvälle Raja-Karjalaan.

# data[].attributes.body
Karjalatalolla Käpylässä kokoontuu Pajatus-klubi, jossa esitetään modernia, karjalaista kansanmusiikkia.

Kalevalassa musiikki on maaginen voima, joka voi vaikuttaa maailmaan ja ihmisiin. Musiikki, erityisesti laulaminen, on eepoksen keskeinen teema ja sitä käytetään monessa eri yhteydessä – taikuudessa, parantamisessa, luonnon hallitsemisessa ja hengen voiman ilmentämisessä.

# data[].attributes.body
Lyökämme käsi kätehen

sormet sormien lomahan
lauloaksemme hyviä

parahia pannaksemme
kuulla noien kultaisien

tietä mielitehtoisien
nuorisossa nousevassa

kansassa kasuavassa.