# data[].attributes.body
Bitka kod Leipziga (16. – 19. listopada 1813.) bila je odlučujuća bitka u Napoleonovim ratovima. Sukobile su se Napoleonove trupe, koje su brojale oko 190.000 vojnika, i saveznici (Rusija, Pruska, Švedska, Austrija), koji su imali oko 350.000 vojnika. Bitka se odigrala u blizini Leipziga.

Bitka se naziva Bitka naroda jer su u njoj sudjelovale vojske mnogih europskih naroda u savezu protiv Napoleonove Francuske. Napoleon je pokušao održati svoju vlast u Europi, dok su saveznici nastojali slomiti njegovu moć. Bitka je bila vrlo krvava i brojčano nejednaka, a saveznici su uspjeli slomiti Napoleonovu obranu i prisiliti ga na povlačenje.

Nakon poraza u Leipzigu, Napoleon je bio prisiljen odustati od prijestolja i bio je protjeran na otok Elbu, gdje je bio prisiljen živjeti u egzilu. Pobjeda saveznika u Leipzigu označila je kraj Napoleonove dominacije u Europi i početak obnove monarhija na kontinentu.

# data[].attributes.body
Bitka kod Waterlooa odigrala se 18. lipnja 1815. godine i bila je odlučujuća bitka koja je označila kraj Napoleonove vladavine. Bitka se dogodila u Belgiji, blizu grada Waterlooa, između Napoleonove vojske i saveznika predvođenih britanskim vođom, vojvodom od Wellingtona, te pruskim feldmaršalom Gebhardom Leberechtom von Blücherom.

Nakon što je Napoleon pokušao povratiti vlast tijekom "Sto dana" nakon njegovog povratka s otoka Elbe, savezničke snage (Britanija, Pruska, Nizozemska i druge zemlje) okupile su se kako bi ga konačno porazile. Napoleonova vojska brojala je oko 73.000 vojnika, dok su saveznici imali oko 68.000.

Bitka je bila izuzetno krvava, a Napoleonove trupe nisu uspjele slomiti saveznike. Britanci su održali svoje pozicije, dok su Prusi stigli u ključnom trenutku i pomogli u slomu Napoleonove vojske. Nakon poraza, Napoleon je prisilno napustio prijestolje i bio protjeran na otok Sveti Helena, gdje je proveo ostatak života.

Bitka kod Waterlooa označila je kraj Napoleonove vladavine i završetak Napoleonovih ratova, a Europa je započela proces političke obnove pod novim.

# data[].attributes.body
Bitka kod Trafalgara odigrala se 21. listopada 1805. godine, uz obalu jugoistočne Španjolske, blizu rta Trafalgar. Sukobila se britanska Kraljevska mornarica, pod zapovjedništvom admirala Horatia Nelsona, protiv francusko-španjolske flote.

Bitka je bila odlučujuća jer su Britanci ostvarili veliku pobjedu, uništivši većinu francuske i španjolske flote, čime su osigurali pomorsku nadmoć. Pobjeda u Trafalgaru spriječila je Napoleonove planove za napad na Britaniju i omogućila Britaniji da zadrži kontrolu nad morima, što je bilo ključno za njezinu sigurnost i moć u Europi. Admiral Nelson, iako smrtonosno ranjen tijekom bitke, postao je nacionalni heroj.

# data[].attributes.body
Bitka kod Borodina odigrala se od 5. do 7. rujna 1812. godine, tijekom Napoleonove invazije na Rusiju. Bitka se dogodila u blizini sela Borodino, oko 120 km zapadno od Moskve, između Napoleonove vojske i ruske vojske pod zapovjedništvom feldmaršala Kutuzova.

Bitka kod Borodina bila je izuzetno krvava i teška, s velikim gubicima na obje strane. Napoleon je pokušao probiti rusku obranu kako bi nastavio napad na Moskvu, dok su Rusi pružali žestok otpor, unatoč tome što nisu imali dovoljno ljudi i opreme za odlučujuću pobjedu. Bitka je završila praktički bez jasnog pobjednika, ali ruska vojska nije bila potpuno slomljena i povukla se prema Moskvi.

Iako je Napoleon uspio zauzeti Borodino, Rusija nije bila prisiljena predati se, a bitka je označila ključnu točku Napoleonove vojne operacije, koja će završiti neuspjehom. Ruska vojska je nastavila borbu, a Napoleonova vojska pretrpjela je velike gubitke, što je dugoročno dovelo do poraza u Rusiji.

# data[].attributes.body
Bitka kod Marenga odigrala se 14. lipnja 1800. godine u Italiji između Napoleonove vojske i austrijskih snaga. Bitka je bila ključna za Napoleonovu vlast, jer je osigurao pobjedu unatoč početnim neuspjesima.

Napoleon je predvodio oko 24.000 francuskih vojnika, dok je austrijska vojska brojala oko 28.000. Bitka je počela loše za Francuze, jer su ih Austrijanci najprije izbacili iz važnih pozicija. Međutim, Napoleon je poslao rezerve koje su odlučujuće napale austrijski desni dio, a ubrzo su stigla i pojačanja. Kombiniranim napadima, Napoleon je slomio austrijsku vojsku, koja je bila prisiljena na povlačenje.

Pobjeda kod Marenga učvrstila je Napoleonovu vlast u Francuskoj i omogućila mu da mirno završi rat u Italiji.

# data[].attributes.body
Jedna od manje poznatih bitaka u Napoleonovim ratovima bila je Bitka kod Aspern-Esslinga, koja se odigrala od 21. do 22. svibnja 1809. godine, nedaleko od Beča, u Austriji.

Napoleon je pokušao preći rijeku Dunav i napasti austrijsku vojsku, ali je naišao na snažan otpor. Bitka je završila bez odlučujuće pobjede, s velikim gubicima na obje strane. Napoleon nije uspio potpuno slomiti austrijsku obranu, a austrijska vojska pod zapovjedništvom nadvojvode Karla povukla se prema Beču.

Iako bitka nije bila odlučujuća, pokazala je da Napoleon nije nepobjediv i da se može suočiti s ozbiljnom prijetnjom čak i kada nije imao brojčanu nadmoć. Bitka kod Aspern-Esslinga bila je jedno od rijetkih većih Napoleonovih neuspjeha u njegovoj karijeri.