# data[].attributes.body
Forhenværende professor i politisk videnskab, født 1936, engelsk irsk men opvokset i USA. Specialiserede sig i indonesiske forhold, arbejde især med spørgsmålet om hvordan nationer og nationalisme opstår. Forestillede fællesskaber fra 1983, her forklare han hvordan nationer og nationalisme voksede frem fra 1800.

# data[].attributes.body
Små fælleskaber findes i form af f.eks. nabolag hvor individerne kender hinanden. Større fælleskaber må derimod skabes igennem andre ting end personlige relationer. Oprindelig opstod disse fælleskaber igennem medier, i et fælleskabet skab af et medie føler individerne et sammenhold selvom de ikke kender hinanden, det bliver derfor til et ’forestillet’ fælleskab.

# data[].attributes.body
En nation er også et forestillet fælleskab. Nationer er fælleskaber der er meget geografisk definerede og strækker sig derfor ikke særlig langt. Ambitionerne for en nation er relativt små i forhold til ambitionerne som f.eks. religioner og ideologier har haft igennem tiden. En nation har en ide om fortiden, en ide som delvist bare er en forestilling, og en forestilling om hvordan fremtiden vil være. Benedict Anderson beskriver nationer som de første politiske fælleskaber bygget på forestilling om hvordan fremtiden skal se ud. Forestillingen om en nation kræver dog også et overordnet sprog, men Benedict Anderson mener ikke at sprog er det vigtigste for nationer.

# data[].attributes.headline
De tre betingelser for nationers opståen

# data[].attributes.subject
De tre betingelser for nationers opståen

# data[].attributes.body
1)   Tilstrækkelig mange mennesker skal kunne skrive og læse

2)   Det skrevne sprog skal være baseret på et talt sprog. Sproget skal føles som være levende og kan derfor ikke være de ’døde’ sprog som latin og klassisk arabisk.

3)   Nationalisme erstatter og er i splid med monarkiet og religionen. Religion skal have nået sit ’maksimum’ når det kommer til hvor langt det kan sprede sig. Religioners ambition om at omfatte hele menneskeheden er altså ikke troværdige længere. Og monarkiet står i vejen for det horisontale forhold med ligestilling som nationalisme vil have. Kort sagt skal nationer altså have et tidligere system som bliver væltet.

Ordet nation fandtes og blev brugt før 1800, men ifølge Benedict Anderson havde ordet en anden betydning dengang da betingelser for nationers opståen først blev opnået i 1800-tallet.

# data[].attributes.body
Nationer har ikke forestillingen om at der findes en cykles for dynastier, for nationer bliver på en måde set som værende så tæt på udødelighed som muligt. Nationalistisk retorik udviser at man investere i nationens fremtid.

Vaner er en vigtig faktor for opstanden af nationalisme. I Amerika var de forskellige kolonier underlagt deres imperier i mere end 100 år, dette skabte grundlaget for at befolkningen blev vant til hinanden og at vaner blev skabt. Derfor havde de amerikanske kolonier også succes med at skabe nationer. Afrika har haft det modsatte, det er fordi de ikke havde samme tidshorisont til at skabe vaner indenfor de geografiske kolonier.

# data[].attributes.body
Da nationer har erstattet religionen, og også tildels religionens løfte om udødelighed. Borgere er villige til at då for deres nation fordi at selvom at man selv dør og ens familie dør, så vil nation altid være der. På den måde bliver der skabt en følelse af udødelighed. Det første eksempel på dette er den franske folkehær fra 1792

# data[].attributes.body
Når indvandring bliver for meget sker der en modreaktion. Nationer tager defensive stillinger  til det her. Særligt sproget er vigtigt i mindre lande, hvis immigranter ikke kan lære nationens sprog, fordi nationens befolkning ikke kan identificere sig med immigranterne og ikke vil have at de bliver en del af deres fællesskab.

# data[].attributes.body
Når/da migranters egne lande som de var flygtet fra blev til nationer i stedet for imperier, opstod en fjendtlighed overfor udlændinge fordi de godt kunne tage hjem til deres eget land.

# data[].attributes.body
Det er nu utænkeligt at nationer kan erobre andre nationer på den måde det plejede at være muligt. De krige der har fundet sted de sidste 40 år har været borgerkrige som har splittet nationer op til flere mindre nationer, men vi ser ikke længere at nationer bliver slået sammen til en større nation.

Nationer kæmper ikke længere på territorium, de kæmper i stedet på kultur og sport.

# data[].attributes.body
På trods af at teknologi har forstærket mulighederne for kommunikation og globalisering, så har det også forstærket nationalisme da størstedelen af kommunikation finder sted indenfor nationers grænser.

# data[].attributes.body
Et billedsymbol på en nation

# data[].attributes.body
En skreven tekst i nationens sprog som befolkningen er fælles om.